![](https://imaginary.finansavisen.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F69158387.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3Dda22f0b0e74a71cf939c72a016248db665ff440dc716ec987b283d4f2b14a7ec)
Dette var Trygve Hegnars leder lørdag 27. august 2022.
Det bor 5,5 millioner mennesker i Norge, og 80 prosent av husholdningene bor i egen bolig.
20 prosent finner altså en bolig de kan leie.
I NRK Debatten, med programleder Fredrik Solvang, ble det forleden hevdet at det var krise i leiemarkedet. Leieprisene gikk til himmels, leietagere ble tilbudt redusert leie mot sexytelser, utleierne tjente rått med penger og leietagere søkte på hundrevis av utleieboliger uten engang å få svar.
Spesielt SVs finanspolitiske talskvinne, Kari Elisabeth Kaski, hevdet at utleierne tjente grovt på sin virksomhet, og Forbrukerrådet mente at vi må få en helt ny husleielov for å hjelpe leietakerne.
Men det er knapt mulig å finne noen hjemløse i Norge. Ikke i parker, ikke på gaten og ikke i nedrivningsgårder. Alle studentene, som det er flere hundre tusen av, finner et krypinn.
Det kan selvfølgelig tenkes at en utleier eller to har vært så dumme og bedt om sexbetaling, men slike dumheter sier ikke noe om utleiemarkedet generelt. Det er duster overalt.
Nesten alle som bor i et privat leieforhold, er fornøyde. De bor i hybler, kjellerstuer og i leiligheter.
Det meste er forutsigbart. Leieforholdets løpetid, pris og mulige prisreguleringsavtaler.
Kari Elisabeth Kaski har null dokumentasjon på at det er så lukrativt med utleie
Dette er ikke et marked i krise. Markedet er sånn noenlunde i balanse.
Men i en tid med renteøkninger som er en kostnadspost for utleierne, økte driftskostnader og økte strømkostnader, blir det mer uro i markedet når leieprisene stiger.
Etterspørselssiden er enkel å forstå. Mange ønsker ikke å eie bolig (det er annet å bruke pengene på), mange skal ha en midlertidig bolig i forbindelse med arbeid, familier splittes opp, arbeidssøkende utlendinger vil trolig leie bolig, og vi har asylsøkere og andre med midlertidig boligbehov.
Denne etterspørselen må dekkes av et fungerende marked med en fleksibel tilbudsside, og det er her politikere som Kaski og programledere som Solvang faller ut. De skjønner rett og slett ikke hvordan markedet fungerer.
Kaski tror åpenbart at det blir flere som vil eie og leie ut boliger hvis skatten på å eie utleieboliger (ofte sekundærboliger) øker. Det er til å daue av.
Kaski og resten av Stortinget skrur og skrur på skatteskruen (økt formuesskatt, økt eiendomsskatt og krav om økt selskapsskatt) og skjønner ikke at det da, over tid, blir færre utleieboliger.
Så kan de ha debattprogrammer med Fredrik Solvang og klage på at det ikke er nok utleieboliger og at utleierne vil ha sex i stedet for husleie.
Utleiere sjikaneres for dårlig standard, som det selvfølgelig er mye av, og beskattes hardere.
Men skal kvaliteten på tilbudssiden opp, og sekundærboliger til utleie bli en viktig del av leiemarkedet, må faktisk skatten på å eie slike utleieboliger ned. Er det så vanskelig å fatte?
Kari Elisabeth Kaski har null dokumentasjon på at det er så lukrativt med utleie.
Det er fordi avkastningen er svak, og blir dårligere med økte lånekostnader, at tilbudet går ned. Det står i alle lærebøker, og er også livets harde skole.