Dårlig dag for bilaksjer
Fords priskutt på elbiler bidro til kursfall også for Tesla og Nio, mens Renault var blant børstaperne i Europa.
![](https://imaginary.finansavisen.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F77696540.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3D454a21018419e20ec0ca82caad3e2f8fc2ffbedcf9caa746f0a68857e02c4f9a)
Priskrigen i elbilsegmentet er nå godt i gang. I fjor og tidligere i år senket Tesla sine priser, og nå følger Ford etter. Blant annet skal den elektriske sportsbilen Mustang Mach-E bli billigere. Ford skal også øke sin produksjon. Dette lover dårlig for marginene i sektoren, selv om også etterspørselen trolig vil stige. Mandag ettermiddag var Ford-kursen ned med 2 prosent, mens Tesla og Nio fikk kursfall på henholdsvis 1 og 4 prosent.
I vår del av verden besluttet Renault og Nissan å redusere sitt strategiske samarbeid, som begynte i 1999. Blant annet skal den franske bilprodusenten senke sitt eierskap i Nissan fra rundt 43 prosent til 15 prosent. Renault-aksjen var ved firetiden mandag ned med mer enn 4 prosent.
Det ble også kjent at Philips slo analytikernes topp- og bunnlinjeestimat med god margin i fjerde kvartal. Det nederlandske konglomeratet fortalte dessuten at bemanningen skal krympes med 6.000, i et forsøk på å få opp lønnsomheten. Philips var blant vinnerne i mandagens europeiske børshandel, med en kursoppgang på mer enn 5 prosent.
I denne uken kommer det også tall fra blant andre McDonald's, General Motors, Apple, Meta Platforms, Amazon.com og Alphabet. I tillegg får vi denne onsdagen en ny rentebeslutning fra Fed. Traderne regner det nå som 98 prosent sannsynlig at styringsrenten jekkes opp med bare et kvart prosentpoeng, mens en økning på et halv prosentpoeng anses som 2 prosent sannsynlig.
For øvrig overrasket Spanias inflasjonstall for januar. Frem til desember falt den årlige konsumprisveksten i fem måneder på rad, men i denne måneden økte den til 5,8 prosent. Økonomene hadde sett for seg et fall til 4,9 prosent. Oppgangen skyldtes delvis dyrere bensin, som følge av at offentlige subsidier fases ut. Selv kjerneinflasjonen, som ekskluderer matvarer og energi, steg imidlertid til rekordhøye 7,5 prosent.