Bankkrisen fortsetter, tross redningsaksjon
Torsdag fortsatte kursfallene for regionale amerikanske banker. Credit Suisse fikk derimot en voldsom rekyl, etter at Sveits' sentralbank lovte krisehjelp.
![](https://imaginary.finansavisen.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F80273271.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3D49bc1b2922efceefb5813a21155a30dc712df1dbe79128d593d7fe4175c9420a)
Dersom det er noe vi har lært fra Norges bankkrise tidlig på 1990-tallet og den globale finanskrisen i 2008-2009, så er det at slike situasjoner begynner i det små og raskt blir mer omfattende. Dette skyldes at finanssystemet er svært sammenflettet, idet bankene låner penger til hverandre, kjøper hverandres lån, deler hverandres kunder, og til og med eier aksjer i hverandre.
Det er derfor ikke overraskende at mange regionale amerikanske banker fortsetter å få juling på børsen, selv om USAs innskuddsgaranti nylig ble utvidet for kundene i Silicon Valley Bank og Signature Bank. Også et offentlig krisefond på 25 milliarder dollar gjøres tilgjengelig, men mange innskytere velger likevel å flytte sine penger fra relativt små banker til store aktører som JPMorgan og Wells Fargo. I den førstnevnte gruppen er First Republic Bank, som torsdag ettermiddag hadde et kursfall på 23 prosent. Ledelsen fortalte at det nå letes etter en pengesterk kjøper. Blant de øvrige regionale bankene tapte KeyCorp, Zions Bancorp. og Lincoln National 4-5 prosent.
Credit Suisse fikk derimot et kursløft på 19 prosent, etter at den sveitsiske sentralbanken lovte å låne konsernet 50 milliarder sveitsiske franc. Samme dag ble det kjent at visepresident Luis de Guindos i Den europeiske sentralbanken (ESB) nylig advarte EUs finansministre at også en del av unionens banker kan være sårbare, dersom renteoppgangen fortsetter, eller tilliten til finanssystemet svekkes enda mer. Paradoksalt valgte ESB selv å jekke opp sin styringsrente med et halvt prosentpoeng på torsdagens rentemøte. Grepet var imidlertid som ventet, og de fleste europeiske børsindeksene steg betydelig.
Virgin Orbit-kursen beveget seg i motsatt retning, med en nedtur på mer enn 30 prosent. Selskapet, som ble startet av Richard Branson og sender satelitter i bane rundt jorden, meldte at driften skal stanses i en uke, grunnet pengemangel. Det søkes nå etter krisefinansiering.
Virgin Orbit er bare toppen av et enormt isfjell av prosjekter som virket geniale, når rentene var nær null og investorenes risikovilje var enorm. Flere tusen andre selskaper med tvilsomme forretningsmodeller vil trolig lide samme skjebne i dagens miljø med verre tilgang på både egenkapital og lån.