Elektriske fabrikker på vei
Internasjonale miljøkrav skal som kjent etterkommes. Det baner vei for en massiv satsing på å få elektrifisert fabrikker verden over, rapporterer The Economist.
![](https://imaginary.finansavisen.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F79149280.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3De682fa7ba4738fe59c8a26f09a060ecb543b59ddd1d4daadc5e71fb8cfd4c44d)
Ifølge tall fra Det internasjonale energibyrået, gjengitt i The Economist, forbruker industrien en tredjedel av all global energi, hvorav varmeproduksjonen står for tre fjerdedeler. Hele 90 prosent av denne varmen kommer fra forbrenning av fossile energikilder. Industrien er derfor en større kilde til utslipp av drivhusgasser enn hva kraftproduksjonen, eller transportportsektoren, representerer. Og mens C02-utslippene fra kraftproduksjonen, ifølge det internasjonale tidsskriftet, synes å ha toppet ut – og utslippene fra transportsektoren slutter å stige om antall elbiler øker videre – viser analyser at utslippene fra industrien vil fortsette på ubestemt tid.
Men industrien må henge med om grønne målsetninger skal nås. The Economist viser til analyser fra konsulentselskapet McKinsey som spår at over 40 prosent av den reduksjonen i CO2-utslipp man venter i Europa frem mot 2050, vel å merke om EU holder fast ved sine nullutslippsmål, skyldes elektrifisering. Dette vil ikke spille seg ut uten en grønnere europeisk industrisektor.
Kan det bli en realitet? Ikke utenkelig, og to forhold synes å sparke fart i en europeisk omstillingsprosess. For det første har grønn elektrisitet blitt mye rimeligere og mer allment tilgjengelig takket være kostnadsreduksjonen man har sett innen både vind- og solkraftproduksjon. Dernest har industrien blitt mer forsiktig knyttet til å ta naturgass som en gitt innsatsfaktor, på grunn av det globale prissjokket man så i etterkant av Russlands invasjon av Ukraina vinteren 2022. I Tyskland var tilgangen på naturgass da så lav at landets regjering vurderte å rasjonere den for industriaktører som BASF.
Og BASF har lært. Verdenes største kjemikonsern jobber nå iherdig med å få utviklet en elektrisk ovn som kan generere tilstrekkelig høy varme til de kjemiske reaksjoner de bygger sin virksomhet på. Tilsvarende omstillingsarbeid ser man enkelte andre eksempler på, også internasjonalt. I vinter meldte gruvegigantene Rio Tinto og BHP at de hadde dratt i gang et fellesprosjekt med tanke på å bygge Australias første elektriske smelteverk for jernmalm.