🧿 1 Droneselskap på børs i EU
Nordic Unmanned AS ser et marked på 8 milliarder de neste fem årene ! Dette kan bli gigantisk, hva tenker dere ?
Redigert 21.01.2021 kl 09:40
Du må logge inn for å svare
mohitas
19.01.2021 kl 12:43
17385
Har troa på selskapet og selger ikke mine aksjer før vi har passert 100. Og om numnd skulle ende opp som en utbytte aksje er det ikke sikkert jeg selger i det heletatt. Mye henger på om de får denne kontrakten til 300 mill. Kan gå høyt, men samtidig falle godt fra dagens kurs også. Jeg har troa👍
Redigert 21.01.2021 kl 08:47
Du må logge inn for å svare
Dette er 1 av mine 5 aksjer så får vi se når tyskerne setter inn høygir ! European Maritime Safety Agency (EU), Bane Nor, Statnett, Innenriksdepartementet i Tyskland og Forsvarsmateriell er noen av kundene.
Redigert 21.01.2021 kl 08:47
Du må logge inn for å svare
Er hydrogendroner fremtiden?
Jørgen Apeland med sitt doktorgradsprosjekt., en drone drevet av en hydrogenbrenselcelle.
Jørgen Apeland med sitt doktorgradsprosjekt, en drone drevet av en hydrogenbrenselcelle. Foto: FFI
Droner har de siste tiårene blitt et velkjent begrep i forsvars- og sikkerhetspolitikken, så vel som i det sivile liv. Men som med all ny teknologi er det stadig rom for forbedringer. Særlig er rekkevidde en svært relevant faktor for bruk av ubemannede systemer.
– FFI samarbeider med akademia og kan tilby labfasiliteter og utstyr som universiteter eller bedrifter ikke har tilgang til. Dette kan være en vinn-vinn situasjon der vi kan dra felles nytte av relevant forskning, forteller forskningsleder ved FFI, Arvid Melkevik.
Doktorgradsstipendiat Jørgen Apeland fra Universitetet i Stavanger har tilbrakt tre måneder hos FFI i forbindelse med sin forskning på hydrogendroner.
Les også
ministerbesøk på FF1. Foto
NYHET
Vurderer sivilt-militært dronesamarbeid
Se for deg at mobilnettet detter ut midt i en krise. Mens operatørene jobber for å rette feilene, sendes det opp droner med «basestasjoner» som skal erstatte mobilnettet.
Verdifullt forskningsopphold
Apeland er utdannet sivilingeniør fra NTNU og jobber til daglig ved Nordic Unmanned AS. I 2018 begynte han på en nærings-PhD ved Universitetet i Stavanger og skal etter planene være ferdig sommeren 2021.
Forskningsoppholdet ved FFI kom i stand ved at han tidlig i prosjektet ble introdusert for Helge Weydahl i strømforsyningsgruppa ved FFI for innledende veiledning og innspill. Når tiden kom for å få på plass et forskningsopphold tok han igjen kontakt med FFI. Oppholdet har han bare positive ting å si om.
Det har vært helt strålende å få benytte det som finnes av fasiliteter her ved FFI
– Det har vært veldig nyttig for meg å få tilgang til gode laboratoriefasiliteter. De testene jeg har utført involverer hydrogen og krever en del infrastruktur og utstyr som jeg ikke hadde hatt tilgang på ellers, sier Apeland.
Under oppholdet har Apeland disponert hybel rett utenfor FFIs område og hatt eget kontor i tilknytning til relevante laboratorier. Han forteller også at han har hatt stor nytte av fagmiljøet ved FFI.
– Det er sterke fagmiljøer innen strømforsyning og ubemannede systemer ved FFI. Jeg har blitt tatt godt imot og fått god bistand med å sette opp forsøkene. Det er mye erfaring og kompetanse her som definitivt har vært med på å styrke arbeidet mitt, utdyper han.
Les også
PROSJEKT
Norsk forum for batterisikkerhet
Forskningsoppholdet har vært nyttig for begge parter. FFI jobber med både brenselceller og droner, men så langt ikke med brenselceller på droner. FFIs dronemiljø er alltid interessert i teknologi som kan forlenge flytiden, og strømforsyningsgruppen fikk sjansen til å se nærmere på et brenselcellesystem tilpasset droner.
– Vi har en del utstyr Apeland hadde nytte av. Blant annet en elektronisk last som kan brukes til å etterligne effektforbruket til dronen, legger seniorforsker ved FFI, Helge Weydahl til.
Kan doble rekkevidden
Hvis flere typer oppdrag kan løses av én type drone, vil behovet for mange forskjellige droner i Forsvaret kunne reduseres
Forskningsprosjektet går ut på å bruke hydrogenbrenselceller i energisystemet til multirotor-droner. Dette er droner med flere propeller, som kan ta av og lette vertikalt (Vertical take-off and landing, VTOL-drone) nærmest overalt – for eksempel på fartøy.
De kan også posisjoneres svært presist og er relativt robuste med tanke på vind. Dersom disse egenskapene kan kombineres med økt rekkevidde, vil bruksområdet bli kraftig utvidet. For eksempel kan logistikkanvendelser der dronen leverer materiell på store avstander bli mer aktuelt.
Droners rekkevidde
Den operative rekkevidden til en drone vil være avhengig av flere faktorer. Både tilgjengelig energi om bord i farkosten, rekkevidden til (eventuell) radiolink mellom operatør og drone og også til en viss grad hvilken type sensor eller nyttelast som benyttes vil påvirke rekkevidden.
Apelands forskning retter seg inn mot VTOL-droner av multirotor-konfigurasjon. For relativt små droner innenfor dette segmentet (3-15 kg) er en typisk flytid mellom 15 min og én time, men dette er veldig avhengig av hvilken nyttelast og operasjon de er designet for.
VTOL-droner har generelt en vesentlig dårligere energieffektivitet enn droner med faste vinger (fixed-wing), og bruker svært mye energi på bare å stå stille i lufta (uten forflytning).
Elektrisk drevne fixed-wing droner i samme vektklasse vil typisk kunne ha en flytid på 2-5 timer. Fixed-wing droner med forbrenningsmotor vil kunne ha vesentlig lengre flytid enn dette igjen, og flytiden øker generelt med størrelse.
En VTOL-drone som ved hjelp av f.eks. en hydrogen brenselcelle får en praktisk flytid på 2-3 timer (med relevant nyttelast) vil bli langt mer anvendelig for en lang rekke militære (og sivile) operasjoner enn dagens VTOL-droner.
Illustrasjonbilde som viser brenselcelle tilkoblet hydrogen.
Brenselcellen er her koblet opp og test kjøres i egnet avtrekkskap. Hydrogen føres inn i brenselcellen fra venstre, og brenselcellen er koblet til en elektrisk last. Brenselcellen kan generere en effekt på 1 kW. Foto: FFI
– Dette er forskning FFI er interessert i fordi vi ser at fremskritt her vil kunne gi Forsvaret mer fleksible droneløsninger. Med økt flytid på VTOL-droner vil disse muligens kunne overta flere av oppgavene som i dag bare kan løses med fixed-wing droner som har begrensninger på avgang og landing. Hvis flere typer oppdrag kan løses av én type drone, vil behovet for mange forskjellige droner i Forsvaret kunne reduseres, forklarer sjefsforsker ved FFI, Øistein Hoelsæter.
Brenselcelle-systemet på Apelands drone består av batterier, brenselceller og en trykktank med komprimert hydrogengass.
Brenselcellene lager strøm ved hjelp av en elektrokjemisk reaksjon mellom hydrogen og oksygen. Hydrogen hentes fra trykktanken mens oksygen hentes fra lufta som blåses gjennom brenselcellen med vifter.
Les også
Bilde av hydrogenbrenselcelle drone
NYHET
Vellykket testflyving med hydrogendrone
Med hydrongenbrenselceller kan flytiden til droner potensielt dobles. Det åpner for helt nye bruksområder.
For sin drone har Apeland regnet ut at det er mulig å oppnå opp mot dobbel mengde energi per vekt sammenlignet med bare Li-ion-batterier, noe som potensielt kan doble flytiden.
– Brenselceller har imidlertid ikke noe for seg i bittesmå droner. Systemet krever en del utstyr, som hydrogentank, vifter, ventiler og styringselektronikk. Alt dette veier litt og tar plass. Derfor må dronen ha en viss størrelse før brenselceller kan gi lengre flytid enn batterier, forklarer Weydahl.
– En stor styrke for prosjektet er at jeg har fått lagd en prototype. Dette har gitt meg førstehåndserfaring og har økt relevansen til forskningen. Det er også veldig spennende å gå fra teori og estimater til praksis og faktiske resultater. Jeg er nå i en fase med grundig testing av systemet og karakterisering av brenselcellesystemets ytelse, forteller Apeland.
Nærbilde av hydrogendrone-prototypen
Apelands prototype er en Staaker BG-200 FC-drone fra Nordic Unmanned. Den har en typisk take-off vekt på 25 kg, og har en X8 propellkonfigurasjon. Brenselcellesystemet består av to brenselceller og en 7.2 L trykkbeholder (COPV) med 300 bar hydrogen, samt et sett med buffer batterier. Foto: FFI
Sommerjobb satte kursen for videre arbeid
Forskningsoppholdet har vart i tre måneder, men Apeland er imidlertid ikke helt ny ved FFI.
– Jeg hadde sommerjobb hos FFI i 2015. Sommeren 2016 var jeg også med på et samarbeidsprosjekt mellom FFI og Kongsberg Maritime der vi laget et ubemannet fartøy som kunne kartlegge havbunnen.
Disse erfaringene ga ham kunnskap og interesse for et nytt fagfelt. I dag er han ikke i tvil om at opplevelsene hos FFI har hatt stor betydning for den karriereveien han valgte.
– Det var gjennom disse prosjektene at jeg først ble introdusert for forskning og utvikling av ubemannede systemer. Dette var svært viktig for at jeg senere har gått den veien jeg har, forteller Apeland.
Les også
NYHET
Sondre trener framtidens dronesverm
Å sende hundrevis av droner opp i lufta er ikke noe problem, skal du få dem til å samarbeide og snakke sammen blir det langt mer komplisert.
Miljøvennlig teknologi
– I forskningen adresserer jeg flere spørsmål som er viktige for å kunne anvende denne teknologien i et kommersielt produkt for ordinære operasjoner. Jeg har blant annet analysert potensialet og begrensningene ved teknologien, identifisert grenseverdier for når et brenselcelle-system vil gi bedre flytid enn batterier, og kartlagt effekten av optimalisering og forbedringer av systemet, sier Apeland.
Apeland har arbeidet med dette prosjektet siden 2018. Han forteller at nå er søkelyset virkelig rettet mot hydrogen som en viktig og miljøvennlig komponent i fremtidens energisystem. Det har også vært noe interesse fra flyindustrien og bemannet luftfart for mulighetene ved bruk av hydrogen for å etablere mer miljøvennlige transportløsninger.
– Prosjektet befinner seg i et spennende krysningspunkt mellom ubemannet luftfart og miljøteknologi, og er utrolig inspirerende å jobbe med. Nå er det ikke miljøgevinsten som er hovedgrunnen til at vi forsker på dette, men det er en veldig fin bonus. Det er fascinerende at grønn teknologi også kan gi overlegen ytelse, avslutter Apeland.
Jørgen Apeland med sitt doktorgradsprosjekt., en drone drevet av en hydrogenbrenselcelle.
Jørgen Apeland med sitt doktorgradsprosjekt, en drone drevet av en hydrogenbrenselcelle. Foto: FFI
Droner har de siste tiårene blitt et velkjent begrep i forsvars- og sikkerhetspolitikken, så vel som i det sivile liv. Men som med all ny teknologi er det stadig rom for forbedringer. Særlig er rekkevidde en svært relevant faktor for bruk av ubemannede systemer.
– FFI samarbeider med akademia og kan tilby labfasiliteter og utstyr som universiteter eller bedrifter ikke har tilgang til. Dette kan være en vinn-vinn situasjon der vi kan dra felles nytte av relevant forskning, forteller forskningsleder ved FFI, Arvid Melkevik.
Doktorgradsstipendiat Jørgen Apeland fra Universitetet i Stavanger har tilbrakt tre måneder hos FFI i forbindelse med sin forskning på hydrogendroner.
Les også
ministerbesøk på FF1. Foto
NYHET
Vurderer sivilt-militært dronesamarbeid
Se for deg at mobilnettet detter ut midt i en krise. Mens operatørene jobber for å rette feilene, sendes det opp droner med «basestasjoner» som skal erstatte mobilnettet.
Verdifullt forskningsopphold
Apeland er utdannet sivilingeniør fra NTNU og jobber til daglig ved Nordic Unmanned AS. I 2018 begynte han på en nærings-PhD ved Universitetet i Stavanger og skal etter planene være ferdig sommeren 2021.
Forskningsoppholdet ved FFI kom i stand ved at han tidlig i prosjektet ble introdusert for Helge Weydahl i strømforsyningsgruppa ved FFI for innledende veiledning og innspill. Når tiden kom for å få på plass et forskningsopphold tok han igjen kontakt med FFI. Oppholdet har han bare positive ting å si om.
Det har vært helt strålende å få benytte det som finnes av fasiliteter her ved FFI
– Det har vært veldig nyttig for meg å få tilgang til gode laboratoriefasiliteter. De testene jeg har utført involverer hydrogen og krever en del infrastruktur og utstyr som jeg ikke hadde hatt tilgang på ellers, sier Apeland.
Under oppholdet har Apeland disponert hybel rett utenfor FFIs område og hatt eget kontor i tilknytning til relevante laboratorier. Han forteller også at han har hatt stor nytte av fagmiljøet ved FFI.
– Det er sterke fagmiljøer innen strømforsyning og ubemannede systemer ved FFI. Jeg har blitt tatt godt imot og fått god bistand med å sette opp forsøkene. Det er mye erfaring og kompetanse her som definitivt har vært med på å styrke arbeidet mitt, utdyper han.
Les også
PROSJEKT
Norsk forum for batterisikkerhet
Forskningsoppholdet har vært nyttig for begge parter. FFI jobber med både brenselceller og droner, men så langt ikke med brenselceller på droner. FFIs dronemiljø er alltid interessert i teknologi som kan forlenge flytiden, og strømforsyningsgruppen fikk sjansen til å se nærmere på et brenselcellesystem tilpasset droner.
– Vi har en del utstyr Apeland hadde nytte av. Blant annet en elektronisk last som kan brukes til å etterligne effektforbruket til dronen, legger seniorforsker ved FFI, Helge Weydahl til.
Kan doble rekkevidden
Hvis flere typer oppdrag kan løses av én type drone, vil behovet for mange forskjellige droner i Forsvaret kunne reduseres
Forskningsprosjektet går ut på å bruke hydrogenbrenselceller i energisystemet til multirotor-droner. Dette er droner med flere propeller, som kan ta av og lette vertikalt (Vertical take-off and landing, VTOL-drone) nærmest overalt – for eksempel på fartøy.
De kan også posisjoneres svært presist og er relativt robuste med tanke på vind. Dersom disse egenskapene kan kombineres med økt rekkevidde, vil bruksområdet bli kraftig utvidet. For eksempel kan logistikkanvendelser der dronen leverer materiell på store avstander bli mer aktuelt.
Droners rekkevidde
Den operative rekkevidden til en drone vil være avhengig av flere faktorer. Både tilgjengelig energi om bord i farkosten, rekkevidden til (eventuell) radiolink mellom operatør og drone og også til en viss grad hvilken type sensor eller nyttelast som benyttes vil påvirke rekkevidden.
Apelands forskning retter seg inn mot VTOL-droner av multirotor-konfigurasjon. For relativt små droner innenfor dette segmentet (3-15 kg) er en typisk flytid mellom 15 min og én time, men dette er veldig avhengig av hvilken nyttelast og operasjon de er designet for.
VTOL-droner har generelt en vesentlig dårligere energieffektivitet enn droner med faste vinger (fixed-wing), og bruker svært mye energi på bare å stå stille i lufta (uten forflytning).
Elektrisk drevne fixed-wing droner i samme vektklasse vil typisk kunne ha en flytid på 2-5 timer. Fixed-wing droner med forbrenningsmotor vil kunne ha vesentlig lengre flytid enn dette igjen, og flytiden øker generelt med størrelse.
En VTOL-drone som ved hjelp av f.eks. en hydrogen brenselcelle får en praktisk flytid på 2-3 timer (med relevant nyttelast) vil bli langt mer anvendelig for en lang rekke militære (og sivile) operasjoner enn dagens VTOL-droner.
Illustrasjonbilde som viser brenselcelle tilkoblet hydrogen.
Brenselcellen er her koblet opp og test kjøres i egnet avtrekkskap. Hydrogen føres inn i brenselcellen fra venstre, og brenselcellen er koblet til en elektrisk last. Brenselcellen kan generere en effekt på 1 kW. Foto: FFI
– Dette er forskning FFI er interessert i fordi vi ser at fremskritt her vil kunne gi Forsvaret mer fleksible droneløsninger. Med økt flytid på VTOL-droner vil disse muligens kunne overta flere av oppgavene som i dag bare kan løses med fixed-wing droner som har begrensninger på avgang og landing. Hvis flere typer oppdrag kan løses av én type drone, vil behovet for mange forskjellige droner i Forsvaret kunne reduseres, forklarer sjefsforsker ved FFI, Øistein Hoelsæter.
Brenselcelle-systemet på Apelands drone består av batterier, brenselceller og en trykktank med komprimert hydrogengass.
Brenselcellene lager strøm ved hjelp av en elektrokjemisk reaksjon mellom hydrogen og oksygen. Hydrogen hentes fra trykktanken mens oksygen hentes fra lufta som blåses gjennom brenselcellen med vifter.
Les også
Bilde av hydrogenbrenselcelle drone
NYHET
Vellykket testflyving med hydrogendrone
Med hydrongenbrenselceller kan flytiden til droner potensielt dobles. Det åpner for helt nye bruksområder.
For sin drone har Apeland regnet ut at det er mulig å oppnå opp mot dobbel mengde energi per vekt sammenlignet med bare Li-ion-batterier, noe som potensielt kan doble flytiden.
– Brenselceller har imidlertid ikke noe for seg i bittesmå droner. Systemet krever en del utstyr, som hydrogentank, vifter, ventiler og styringselektronikk. Alt dette veier litt og tar plass. Derfor må dronen ha en viss størrelse før brenselceller kan gi lengre flytid enn batterier, forklarer Weydahl.
– En stor styrke for prosjektet er at jeg har fått lagd en prototype. Dette har gitt meg førstehåndserfaring og har økt relevansen til forskningen. Det er også veldig spennende å gå fra teori og estimater til praksis og faktiske resultater. Jeg er nå i en fase med grundig testing av systemet og karakterisering av brenselcellesystemets ytelse, forteller Apeland.
Nærbilde av hydrogendrone-prototypen
Apelands prototype er en Staaker BG-200 FC-drone fra Nordic Unmanned. Den har en typisk take-off vekt på 25 kg, og har en X8 propellkonfigurasjon. Brenselcellesystemet består av to brenselceller og en 7.2 L trykkbeholder (COPV) med 300 bar hydrogen, samt et sett med buffer batterier. Foto: FFI
Sommerjobb satte kursen for videre arbeid
Forskningsoppholdet har vart i tre måneder, men Apeland er imidlertid ikke helt ny ved FFI.
– Jeg hadde sommerjobb hos FFI i 2015. Sommeren 2016 var jeg også med på et samarbeidsprosjekt mellom FFI og Kongsberg Maritime der vi laget et ubemannet fartøy som kunne kartlegge havbunnen.
Disse erfaringene ga ham kunnskap og interesse for et nytt fagfelt. I dag er han ikke i tvil om at opplevelsene hos FFI har hatt stor betydning for den karriereveien han valgte.
– Det var gjennom disse prosjektene at jeg først ble introdusert for forskning og utvikling av ubemannede systemer. Dette var svært viktig for at jeg senere har gått den veien jeg har, forteller Apeland.
Les også
NYHET
Sondre trener framtidens dronesverm
Å sende hundrevis av droner opp i lufta er ikke noe problem, skal du få dem til å samarbeide og snakke sammen blir det langt mer komplisert.
Miljøvennlig teknologi
– I forskningen adresserer jeg flere spørsmål som er viktige for å kunne anvende denne teknologien i et kommersielt produkt for ordinære operasjoner. Jeg har blant annet analysert potensialet og begrensningene ved teknologien, identifisert grenseverdier for når et brenselcelle-system vil gi bedre flytid enn batterier, og kartlagt effekten av optimalisering og forbedringer av systemet, sier Apeland.
Apeland har arbeidet med dette prosjektet siden 2018. Han forteller at nå er søkelyset virkelig rettet mot hydrogen som en viktig og miljøvennlig komponent i fremtidens energisystem. Det har også vært noe interesse fra flyindustrien og bemannet luftfart for mulighetene ved bruk av hydrogen for å etablere mer miljøvennlige transportløsninger.
– Prosjektet befinner seg i et spennende krysningspunkt mellom ubemannet luftfart og miljøteknologi, og er utrolig inspirerende å jobbe med. Nå er det ikke miljøgevinsten som er hovedgrunnen til at vi forsker på dette, men det er en veldig fin bonus. Det er fascinerende at grønn teknologi også kan gi overlegen ytelse, avslutter Apeland.
Redigert 21.01.2021 kl 08:47
Du må logge inn for å svare
Single Malt
20.01.2021 kl 09:56
17385
Clearstream øker i NUMND, oppe i 2,45% av aksjene i selskapet.
Redigert 21.01.2021 kl 08:55
Du må logge inn for å svare
ruda
21.01.2021 kl 08:55
17406
Ingen tvil om at dette er et selskap som vil ekspandere fremover. Kan være lurt å ta et lodd i denne
mkmk
22.01.2021 kl 09:06
17264
https://newsweb.oslobors.no/message/523007
https://finansavisen.no/nyheter/digital/2021/01/22/7612569/droneselskap-fortsetter-samarbeidet-med-equinor
https://finansavisen.no/nyheter/digital/2021/01/22/7612569/droneselskap-fortsetter-samarbeidet-med-equinor
Redigert 22.01.2021 kl 09:09
Du må logge inn for å svare
Potet
22.01.2021 kl 15:16
17108
Går bare en vei dette. Kjøpte litt mer i går på 35-tallet. Denne skal ikke selges på en stund!
Fornyet tillit hos Equinor og flere mulige kontrakter på vei, tyskerene på vei inn på eiersiden, enerett på droneflyvning i flere stater mm. Triggerlisten er lang.
Fornyet tillit hos Equinor og flere mulige kontrakter på vei, tyskerene på vei inn på eiersiden, enerett på droneflyvning i flere stater mm. Triggerlisten er lang.
Nugatti
22.01.2021 kl 15:21
17099
Blir en rakett. De lander kontrakter og det kommer analyse her snart.
Selger ikke under 100 kr
Selger ikke under 100 kr
Redigert 22.01.2021 kl 15:22
Du må logge inn for å svare
mkmk
22.01.2021 kl 15:41
17048
jeg kom inn på 19,9 og har solgt meg ut en flere ganger men ender alltid opp med å kjøpe meg inn med når den går litt ned
Potet
22.01.2021 kl 16:22
17011
Vurderte denne da den kom på børs men var dessverre litt treig og avventende. Kjøpte først på 30. Har handlet litt oppover, sist nå på 39,60 rett før auksjonen.
Sydney
22.01.2021 kl 16:38
16991
Kan du fortelle litt mer om denne eneretten og grunnen til dette? Hva tenker dere om konkurransen i EU anbudet?
Potet
22.01.2021 kl 16:45
16987
Nå kan det hende jeg fabler litt, trodde de hadde enerett, men det står ikke noe slikt i børsmeldingen:
5.1.2021, 10:37 · TDN Finans Delayed
NUMND: INNVILGET BVLOS-FLYTILLATELSE I LITAUEN
Oslo (TDN Direkt): Nordic Unmanned har fått innvilget flytillatelse i Litauen, en tillatelse som inkluderer "beyond visual line of sight" (BVLOS).
Det melder selskapet tirsdag.
Litauen blir dermed det 14. europeiske landet som selskapet har flytillatelser i, og det femte europeiske landet som selskapet får lov til å fly BVLOS.
Nordic Unmanned forventer å ta i bruk flytillatelsen i løpet av første halvår 2021, opplyser de.
Lars Henrik Bjerke Lars.Henrik.Bjerke@tdndirekt.com Infront TDN Direkt
5.1.2021, 10:37 · TDN Finans Delayed
NUMND: INNVILGET BVLOS-FLYTILLATELSE I LITAUEN
Oslo (TDN Direkt): Nordic Unmanned har fått innvilget flytillatelse i Litauen, en tillatelse som inkluderer "beyond visual line of sight" (BVLOS).
Det melder selskapet tirsdag.
Litauen blir dermed det 14. europeiske landet som selskapet har flytillatelser i, og det femte europeiske landet som selskapet får lov til å fly BVLOS.
Nordic Unmanned forventer å ta i bruk flytillatelsen i løpet av første halvår 2021, opplyser de.
Lars Henrik Bjerke Lars.Henrik.Bjerke@tdndirekt.com Infront TDN Direkt
Nugatti
22.01.2021 kl 21:59
16842
De kommer til å ta store deler av markedet. Ingen tvil om det. På mange måter en "first mover"
Sydney
22.01.2021 kl 22:24
16811
Syntes det høres rart ut.. monopol på luftrommet har jeg liten tro på.. men positivt at de har disse godkjenningen..
Noen som kan gi en objektiv analyse av konkurransen i EU anbudet. Hva er grunnen til at de er bedre enn resten?
Noen som kan gi en objektiv analyse av konkurransen i EU anbudet. Hva er grunnen til at de er bedre enn resten?
roerho
23.01.2021 kl 10:31
16643
Her er det bare å legge aksjene i skuffen.Ingen grunn til å selge på dagens kurs.
Single Malt skrev Clearstream øker i NUMND, oppe i 2,45% av aksjene i selskapet.
Tyske investorer ved Clearstream Banking øker hurtig i NUMND. De eier 3,69% av aksjene i selskapet nå, eller over 500.000 aksjer. Er vel bare et tidsspørsmål før det kommer en stålbull analyse av selskapet fra Michel Doepke / Der Aktionär. Aksjen kan gå til tresifret kurs raskere enn man tror.
Redigert 23.01.2021 kl 20:26
Du må logge inn for å svare
Invest2
23.01.2021 kl 23:12
16231
COMMERZBANK AKTIENGESELLSCHAFT, har også like over 400 000 stk, 3,1%, vet ikke om disse tyskerne også er en del av gruppen med clearstream
Sydney
24.01.2021 kl 00:04
16228
Må nesten spørre igjen. Er det noen som har greie på konkurrenter på anbudet i EU? Hvordan vi ligger an?
Nugatti
24.01.2021 kl 11:53
16077
Tror det står mellom oss og ett annet selskap. Står mer på NUMND-kanalen på Xtrainvestor
Redigert 24.01.2021 kl 11:54
Du må logge inn for å svare
Potet
25.01.2021 kl 12:08
15776
Fant et fint innlegg på Shareville. En som hadde fått svar på en mail fra CEO. Der sto det mye nyttig, bl.a. en del om anbud de er med i, deriblant for Forsvaret. Vil tro NUMND har et fortrinn der mot utenlandske selskaper, men det kommer mye spennende fremover, det er det ingen tvil om!
Namtrah
25.01.2021 kl 13:58
15771
Jeg etterspør det samme. Det er en euforisk stemning og mye av grunnene til at den skal opp er "hadde den vært priset som Tesla ville vi vært i 100 nå" og "Nå er antall aksjonærer økt fra 500 til 600 på Shareville, så nå skal vi opp". Videre ropes det om at hvis Numnd bare blir nevnt mer i media så vil den gå som en kule.
Verdien er nå over 700 mill., for et selskap som hadde knapt 1 million i overskudd. Får de alle de nye kontraktene det skrives om bør de ha veldig gode marginer for å forsvare en slik aksjepris.
Verdien er nå over 700 mill., for et selskap som hadde knapt 1 million i overskudd. Får de alle de nye kontraktene det skrives om bør de ha veldig gode marginer for å forsvare en slik aksjepris.
Blir for dumt å snakke om å forsvare aksjeprisingen. Jeg kan sikkert nevne 50 akjser på oslo børs som er milevis unna å forsvare aksjekursen sin, uten inntjening og prising på fremtidig potensiell inntjening. Jeg tenker NUMND er fornufig priset for et vekstselskap.
Namtrah
25.01.2021 kl 20:28
15704
"Fordi det er så mange andre selskap som ikke forsvarer aksjeprisen trenger ikke Numnd det heller"
Redigert 25.01.2021 kl 20:28
Du må logge inn for å svare
Nugatti
02.02.2021 kl 09:56
15326
Nærmer seg avgjørelse på 300 mill-kontrakt. Dager og uker ... feb/mars kommer den
Nugatti
05.02.2021 kl 10:23
15115
Nordic Unmanned inngår strategisk partnerskap med Phoenix LiDAR Systems.
Linkedin / VP Phoenix LiDAR Systems
Phoenix LiDAR Systems is pleased to announce the signing of a strategic partnership agreement with Nordic Unmanned.
Founded in 2014, Nordic Unmanned is largely recognized as one of Europe’s fastest growing experts in achieving reliable data solutions in the field of #digitalization. As an industry leader and the only listed drone operator in Europe, Nordic Unmanned retains strategic global partnerships with solution providers in the industries of #logistics, #energy, and #defense, and is continually helping to shape the regulatory standards for unmanned aircraft across Europe.
Both PLS and Nordic Unmanned recognize the growing interest in high-quality, built-for-purpose, turn-key solutions in the rapidly evolving unmanned aerial market.
Linkedin / VP Phoenix LiDAR Systems
Phoenix LiDAR Systems is pleased to announce the signing of a strategic partnership agreement with Nordic Unmanned.
Founded in 2014, Nordic Unmanned is largely recognized as one of Europe’s fastest growing experts in achieving reliable data solutions in the field of #digitalization. As an industry leader and the only listed drone operator in Europe, Nordic Unmanned retains strategic global partnerships with solution providers in the industries of #logistics, #energy, and #defense, and is continually helping to shape the regulatory standards for unmanned aircraft across Europe.
Both PLS and Nordic Unmanned recognize the growing interest in high-quality, built-for-purpose, turn-key solutions in the rapidly evolving unmanned aerial market.
kommet kontrakt her som sikkert blir meldt snart av unmnd. skal vel gå litt på den da det er nesten halvebørsverdien i verdi på kontrakten! bull! target 100kr!
optimist68
05.02.2021 kl 10:55
14995
Børsverdi på 750 millioner er altfor lavt. Tipper også det kommer betydelige kontrakter snart og markedsverdi på 1 milliard ila kort tid. Dvs ca 50 kr
Redigert 05.02.2021 kl 10:56
Du må logge inn for å svare
Razbijac
05.02.2021 kl 13:41
14906
Kjøpte meg inn på 39.60 i dag. Leste meg opp på selskapet i morges. Virker som en potensiell rakett med enormt marked. Risikoen er om de klarer å ta markedsandeler. Er litt bekymret over at 2024 targets ikke er ambisiøse nok. 1.4 milliarder kr om 4 år er jo ikke hårreisende mye i et så enormt marked. En annen risiko som jeg lurer på er behov for kapital i form av emisjoner, har dere noen kommentarer rundt det?
Razbijac
05.02.2021 kl 13:50
14887
"Long term goals of a billion NOK revenue company" - De sier at markedet er 44 milliarder DOLLAR i 2025. Det henger ikke sammen at målet er bare en milliard NOK long term. Det burde vært mye mer.
Single Malt
10.02.2021 kl 10:20
14587
SB1M initierer dekning med kjøpsanbefaling og kursmål på NOK 65.
We initiate coverage of Nordic Unmanned (NUMND) with a Buy recommendation and NOK 65 target price. We believe the company is perfectly positioned for the ongoing commercial drone megatrend. The European drone market is expected to double to USD 10bn by 2025, equal to 14% CAGR. The military has utilized drones for many years, while commercial drone applications are relatively new. The commercial segment is expected to see the strongest growth going forward, as drones are greener, cheaper and safer than legacy solutions. We expect EBITDA will grow from NOK 3m in 2020 to NOK 44m/88m in 2021/22, both from higher revenues and margins. Current estimates are supported by a solid backlog and a huge pipeline, which also provide upside potential to estimates. EV/EBITDA stands at 9.5x/8.9x for 2022/23, which we find attractive based on the strong growth outlook and relevant peers trading at an average of 15x for 2022. Our NOK 65 target price equals 15x EV/EBITDA for 2022, in line with the peer average. SB1
We initiate coverage of Nordic Unmanned (NUMND) with a Buy recommendation and NOK 65 target price. We believe the company is perfectly positioned for the ongoing commercial drone megatrend. The European drone market is expected to double to USD 10bn by 2025, equal to 14% CAGR. The military has utilized drones for many years, while commercial drone applications are relatively new. The commercial segment is expected to see the strongest growth going forward, as drones are greener, cheaper and safer than legacy solutions. We expect EBITDA will grow from NOK 3m in 2020 to NOK 44m/88m in 2021/22, both from higher revenues and margins. Current estimates are supported by a solid backlog and a huge pipeline, which also provide upside potential to estimates. EV/EBITDA stands at 9.5x/8.9x for 2022/23, which we find attractive based on the strong growth outlook and relevant peers trading at an average of 15x for 2022. Our NOK 65 target price equals 15x EV/EBITDA for 2022, in line with the peer average. SB1
SilverTailFox
10.02.2021 kl 11:51
14491
Ja dette er jo kjempespennde selskap. Snakk om bra mulighet til og investere i fremtiden. Det er jo ett hav av muligheter innen droner og hva de kan gjøre for oss. Nå har jo nordic og fått til og drive de med Hydrogen så rekevidde "angsten" er borte. Med alt som skal opp av offshore havvind og alt. (Droner vil jo kunne gjøre mer og mer av inspeksjons jobb og gjerne andre jobber). Volumer er jo ekstremt små og så det er klart at det er få av eierene som er villige til og selge, og det ser vi i dag at det skal ikke mye til for og drive kursen fort opp over.
optimist68
10.02.2021 kl 12:24
14429
Helt enig - dette er en grønn aksje som vi snart ser i 65 kr. Er ikke enig i at det er liten omsetning. 360 000 kl 12:30 er veldig bra og vitner om en likvid aksje
Razbijac
10.02.2021 kl 12:36
14403
Fantastisk nyhet. Langt opp til target price som er basert på 1 år fram i tid. De fleste selskap er priset på omsetning og inntjening mye lenger fram i tid. Her er det stor oppside, uten at jeg kan se en betydelig nedside basert på backlog, allerede signerte rammeavtaler og den enorme pipeline i et voksende enormt marked. Pipeline justert for historisk sannsynlighet for å vinne kontrakter er stor også. Selskapet behøver en IR funksjon som kan kommunisere dette bedre samt sette mer ambisiøse og tydelige mål. Så må de levere på kortsiktige benchmarks, informere markedet godt om progress så er kursen langt over 65.
Vertikal formasjon(KALERA,VACCIBODY) Golden tickets:NORDIC UNMANNED flyr på hydrogen fuel cells opppover mot kr 100 ?
Springer
15.02.2021 kl 18:22
14139
Ser ut som at analysen og det spenstige kursmålet fra SB1M allerede er glemt av markedet.