Nå er dem igang igjen...
Hoppekrepsen ser ikke forskjell på mat og gruvestøv. Nå vil forskerne finne ut hva det betyr for fisk som spiser krepsen
Finner dem en hoppekreps i fjorden så er det vel krise igjen....
https://www.tu.no/artikler/hoppekrepsen-ser-ikke-forskjell-pa-mat-og-gruvestov-na-vil-forskerne-finne-ut-hva-det-betyr-for-fisk-som-spiser-krepsen/449271?utm_source=newsletter&utm_medium=email&utm_campaign=newsletter-2018-10-31
Finner dem en hoppekreps i fjorden så er det vel krise igjen....
https://www.tu.no/artikler/hoppekrepsen-ser-ikke-forskjell-pa-mat-og-gruvestov-na-vil-forskerne-finne-ut-hva-det-betyr-for-fisk-som-spiser-krepsen/449271?utm_source=newsletter&utm_medium=email&utm_campaign=newsletter-2018-10-31
Redigert 20.01.2021 kl 11:23
Du må logge inn for å svare
_HH_
03.12.2018 kl 23:58
2385
Ropstad sa at standpunktet deira var kjent. Dersom du går inn på krf.no står det ikkje eit ord om gruve, deponering, mineraler eller avfall. Det vil sei at eg tvilar på at dette er hjartesaka deira.
Redigert 03.12.2018 kl 23:59
Du må logge inn for å svare
Winter
03.12.2018 kl 22:55
2434
Kommer NOM eller andre egentlig med noen faktabaserte motsvar til disse stadige emosjonelle artiklene med feil som popper opp i avisene.
Ser ikke ut som ungdomspartiene til verken Krf eller Venstre har satt seg inn i dette. I VG sin artikkel stod det vel at Ropstad sier at saken er på blokken til sonderingene på nyåret.
Ser ikke ut som ungdomspartiene til verken Krf eller Venstre har satt seg inn i dette. I VG sin artikkel stod det vel at Ropstad sier at saken er på blokken til sonderingene på nyåret.
_HH_
03.12.2018 kl 20:24
2570
Tjuagutt
03.12.2018 kl 12:47
2764
Etter avsluttet drift (ca. 50 år) vil deponiet dekke et areal på ca. 2,9 km2 med en maksimal høyde opp til ca. 150 meters vanndyp.
https://www.naustdal.kommune.no/Handlers/fh.ashx?MId1=6&FilId=90
Om massen:
Massen er ren og godkjent som tildekkingsmasse for forurenset havbunn.
http://www.nordicmining.com/getfile.php/Filer/Operations/Engebo%20norsk/FinalRapport%20v2%202010-10-19.pdf
Om tilsettningsstoffene:
Alle tilsetningsstoffene som benyttes i prosessen er lett nedbrytbare og ikke-akkumulerbare i naturen. Det betyr at de ikke kan oppkonsentreres i deponiet og spres videre i miljøet. Alle tilsetningsstoffene forefinnes i lave konsentrasjoner som ikke medfører skadeeffekter. Det er gjort tester av restmineralene sammen med tilsetningsstoffene, for sensitive marine organismer, såkalte økotoksikologiske tester. Testene viser at selv før stoffene fortynnes i fjorden, så er konsentrasjonene så lave at det ikke gir noen negative effekter for organismene.
http://www.nordicmining.com/nordic-mining-engeboe/sjodeponi-article287-289.html
Påvirkning av bunnlivet i deponiområdet:
I deponiområdet hvor overskuddsmassene sedimenterer vil det forventes negative effekter for bunndyr. Dette vil være i en begrenset radius rundt utslippsrøret (ca. 1 km de første årene). Der sedimenteringen er høy vil det ikke være livsgrunnlag for bunndyr. Fisk har en unnvikelsesrespons ved forhøyede partikkelkonsentrasjoner og vil derfor svømme bort fra områder med mye partikler.
http://www.nordicmining.com/nordic-mining-engeboe/sjodeponi-article287-289.html
Om avgangsmassen:
Avgangsmassen er svært lik sedimentene som finnes i fjorden og som er beregnet til å utgjøre ca. 7 km3 med sedimenter. Fjordbunnen er i dag en ørkenpreget slambunn der alle dyr som kan bevege seg vil fjerne seg fra utslippsområdet, siden utslippet skjer gradvis over tid. Livet som går tapt er mark og bunndyr som ikke kan fjerne seg. Det må anses som en relativt liten ulempe veid opp mot fordelene, da faunaen ikke er så rik som det påstås.
Her kan man se fjordbunnen slik den er i dag: https://vimeo.com/108095785
https://www.naustdal.kommune.no/Handlers/fh.ashx?MId1=6&FilId=90
Om massen:
Massen er ren og godkjent som tildekkingsmasse for forurenset havbunn.
http://www.nordicmining.com/getfile.php/Filer/Operations/Engebo%20norsk/FinalRapport%20v2%202010-10-19.pdf
Om tilsettningsstoffene:
Alle tilsetningsstoffene som benyttes i prosessen er lett nedbrytbare og ikke-akkumulerbare i naturen. Det betyr at de ikke kan oppkonsentreres i deponiet og spres videre i miljøet. Alle tilsetningsstoffene forefinnes i lave konsentrasjoner som ikke medfører skadeeffekter. Det er gjort tester av restmineralene sammen med tilsetningsstoffene, for sensitive marine organismer, såkalte økotoksikologiske tester. Testene viser at selv før stoffene fortynnes i fjorden, så er konsentrasjonene så lave at det ikke gir noen negative effekter for organismene.
http://www.nordicmining.com/nordic-mining-engeboe/sjodeponi-article287-289.html
Påvirkning av bunnlivet i deponiområdet:
I deponiområdet hvor overskuddsmassene sedimenterer vil det forventes negative effekter for bunndyr. Dette vil være i en begrenset radius rundt utslippsrøret (ca. 1 km de første årene). Der sedimenteringen er høy vil det ikke være livsgrunnlag for bunndyr. Fisk har en unnvikelsesrespons ved forhøyede partikkelkonsentrasjoner og vil derfor svømme bort fra områder med mye partikler.
http://www.nordicmining.com/nordic-mining-engeboe/sjodeponi-article287-289.html
Om avgangsmassen:
Avgangsmassen er svært lik sedimentene som finnes i fjorden og som er beregnet til å utgjøre ca. 7 km3 med sedimenter. Fjordbunnen er i dag en ørkenpreget slambunn der alle dyr som kan bevege seg vil fjerne seg fra utslippsområdet, siden utslippet skjer gradvis over tid. Livet som går tapt er mark og bunndyr som ikke kan fjerne seg. Det må anses som en relativt liten ulempe veid opp mot fordelene, da faunaen ikke er så rik som det påstås.
Her kan man se fjordbunnen slik den er i dag: https://vimeo.com/108095785
Tjuagutt
03.12.2018 kl 12:43
2771
Ikke vær redd, IDA LIE-NIELSEN, du kan fremdeles sitte på kaien med føttene i vannet. Vinden vil fremdeles blåse deg i håret, og du vil fortsatt kjenne lukten av fjell, vann og natur. Et stykke ut på fjorden vil du høre duren av en båt. Din morfar og bror er fremdeles ute og fisker, og du vil fremdeles kunne glede deg til fersk laks til middag. Dette fordi det du skriver heldigvis ikke stemmer med virkeligheten.
Du tilfører ikke dessverre ikke debatten noe nytt ved å gjenta tidligere feilaktige påstander, som er tilbakevist som usant. Det er ikke slik at bare uriktige påstander gjentas ofte nok, så blir det sant. Fake news er fake news uansett.
For din del, så håper jeg du bare er uopplyst angående fakta om det planlagte sjødeponiet i Førdefjorden. Da kan det kanskje være greit at du får noen fakta , som f.eks. at deponeringsbehovet nå er redusert med 70% i forhold til de 250 millioner tonn du oppgir over.
Så her er hva vi vet om sjødeponi i Førdefjorden:
Nasjonal laksefjord:
Vevringfjorden (en del av Førdefjorden) er IKKE nasjonal laksefjord. Det er det den innerste delen av Førdefjorden (Nausta) som er. Sjødeponiet ligger i Vevringfjorden utenfor den delen som er klassifisert som laksefjord.
https://www.regjeringen.no/no/aktuelt/-nye-nasjonale-laksevassdrag-og-laksefjo/id440178/
Nausta vassdraget er vernet og renner ut i Førdefjorden.
https://www.google.no/maps/place/Nausta,+Naustdal/@61.4980098,5.7961961,11z/data=!4m2!3m1!1s0x461635221bc1b8d3:0x92b02a59d3f771f3
Forøvrig inneholder innerste del av Førdefjorden mye miljøgifter og tungmetaller i grunnen, etter år med skipsverft, som er til fare for mennesker. Motstanderne kaller Førdefjorden "den rene laksefjorden".
http://vann-nett.no/portal/Water?WaterbodyID=0281010201-2-C
Om påvirkning av laksen:
Laks/Postsmolt (12-15 cm lang laks) vil ikke bli berørt av selve deponiet. Overskuddsmineralene føres i rør ned til ca. 300 meters dyp, og massene vil sedimentere raskt etter at de kommer ut av røret. Laksen vandrer sjeldent dypere enn ca. 40 meter. Forsøk utført i Penobscot Bay, Maine, viser at i dagslys så oppholder/vandrer 95% av Postsmolts seg i dybde på 5m. (noen få ned til 37m.) Om natten ble 99% av Postsmolts observert i øvre 5m lag og med maksimumsdybde 9m. Dette fordi laksen søker lys og varmt vann. Laksen vil derfor ikke påvirkes av partikler fra deponiet. Selv etter 50 år vil det være over 200m meter med partikkelfrie vannmasser mellom deponiet og det dypet der laksen potensielt kan oppholde seg.
http://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/00028487.2012.688916
Mer om laks kan leses her: http://www.imr.no/temasider/fisk/laks/atlantisk_laks/110369/nb-no
og her:
https://www.imr.no/publikasjoner/andre_publikasjoner/havforskningsnytt/2006/HI-nytt_nr.7_06_Lys_og_temperatur_pavirker_laksens_atferd.pdf/nb-no
Om blålange i Førdefjorden:
Havforskningsinstituttet utførte i 2008 fiske i Førdefjorden på oppdrag fra Nordic Mining. Dette er siste kjente rapport HI har på utført tokt i Førdefjorden.
Konklusjonen den gang var:
Rødlisteartene pigghå, blålange og vanlig uer som ble tatt under prøvefiske hører til, og blir sannsynligvis rekruttert fra bestander i tilgrensende, større havområder og det drives fremdeles et kommersielt fiske i disse områdene. Forekomsten av disse artene i Førdefjorden er på ingen måte unik siden man vil finne disse i flere av nabofjordene. Forekomsten i Førdefjorden har en marginal betydning i forhold til resten av disse bestandenes utbredelse.
https://www.imr.no/filarkiv/2009/06/2008-9_HI-rapp_PDF_til_web.pdf/nb-no
Londonkonvensjonen og sjødeponi:
Ingen land har forbud mot sjødeponering av INERT geologisk masse. Faktisk har samtlige nær 50 land som har ratifisert London-konvensjonen konkret tillatt slik deponering.
http://www.gc.noaa.gov/documents/gcil_imo_iigmwag.pdf
http://www.gc.noaa.gov/documents/gcil_lp.pdf
Om deponiet:
Dypvannsbassenget har en terskelhøyde på ca. – 50 meters dyp ved Ålasundet og - 312 meters dyp ved Hegreneset. Fjordbunnen går fra 300 meters dybde rett utenfor Engebøfjellet og nedover mot det dypeste området på ca. 350 meter ca. 7 km lenger vest før terskelen ved Hegreneset. Fjordsidene er generelt meget bratte. Sjøbunnen er tilnærmet flat, og er dekket av sedimenter med en slamaktig, leiraktig konsistens hovedsakelig dannet ved avsetning av leire og siltsedimenter fra isbreer. Tersklene er morener med til dels svært usortert hardpakket materiale.
Dypvannsdeponiet planlegges etablert som en vifte på sjøbunnen utenfor Engebø fjellet ikke ulikt oppbyggingen til et naturlig dypvannsdelta (se vedlegg 4.4). Avgangen føres ned langs fjellveggen fra prosessanlegget og slippes ut så nært sjøbunn som praktisk mulig, CA. 250m. Avgangen bygges gradvis opp som en submarin vifte med ca. 6 graders helning. Etter endt dagbruddsdrift (ca. 15 år) vil viften dekke et areal på ca. 0,35 km2 med en maksimal høyde på ca. 270 meters vanndyp.
Redigert 03.12.2018 kl 12:58
Du må logge inn for å svare
Risk-reward1
03.12.2018 kl 11:08
2911
Artikkelen til IDA LIE-NIELSEN er den samme svada som har blitt servert hele tiden, og er full av skremselspropaganda, og uten forankring i de faktiske forhold.
Bare det å påstå at "akkurat det samme som skjedde i Jøssingfjorden, vil skje i førdefjorden", viser uvitenheten, eller uviljen til å forholde seg til faktiske forhold. Jøssing fjorden ble avsluttet for mer enn 30 år siden med en annen og gammel teknologi. Førde vil være state of the art. Jøssing ble fylt opp fra 90 til 20 meters dybde. Førde (de aktuelle 5% av fjorden) fra 300 ti 150 meter.
0-150 meter er der vi finner over 90% av alt liv i havet.
Avgangen hadde annet innhold, og andre kjemikalier. Det finnes ikke grunnlag for påstanden om at "partikler vil feste seg til gjellene på fisk og kvele dem". Ei heller "alt liv vi bli utslettet", da de fleste dyrene på 300 meter det er flere filmer av, er mobile. De vil flytte seg, svømme vekk, fra det som i dag mest minner om et ørkenlandskap. Et landskap preget av massene alle fjordens elver har sedimentert i "en evighet", og som tilnærmet er helt lik avgangen.
En avgang som skal føres ned i rør, og slett ikke "dumpes fra lastebiler", osv . osv.
Det er det samme SV røret som har vært frontet hele tiden. Påstander uten substans.
RR
Bare det å påstå at "akkurat det samme som skjedde i Jøssingfjorden, vil skje i førdefjorden", viser uvitenheten, eller uviljen til å forholde seg til faktiske forhold. Jøssing fjorden ble avsluttet for mer enn 30 år siden med en annen og gammel teknologi. Førde vil være state of the art. Jøssing ble fylt opp fra 90 til 20 meters dybde. Førde (de aktuelle 5% av fjorden) fra 300 ti 150 meter.
0-150 meter er der vi finner over 90% av alt liv i havet.
Avgangen hadde annet innhold, og andre kjemikalier. Det finnes ikke grunnlag for påstanden om at "partikler vil feste seg til gjellene på fisk og kvele dem". Ei heller "alt liv vi bli utslettet", da de fleste dyrene på 300 meter det er flere filmer av, er mobile. De vil flytte seg, svømme vekk, fra det som i dag mest minner om et ørkenlandskap. Et landskap preget av massene alle fjordens elver har sedimentert i "en evighet", og som tilnærmet er helt lik avgangen.
En avgang som skal føres ned i rør, og slett ikke "dumpes fra lastebiler", osv . osv.
Det er det samme SV røret som har vært frontet hele tiden. Påstander uten substans.
RR
_HH_
03.12.2018 kl 10:41
2990
Ja det fyrste dei burde lære dersom dette er ein kristen skule er at ein skal enten ikkje lyge eller så må ein lære seg å sjekke opp i kjeldene sine. Til og med IMR/HI bekrefter at det er både fisk, tang og krabbe i fjorden. Da må ein slutte å finne på historier som berre spelar på kjenseler Når du har byrja på vidergåande er det på tide å få haudet med seg.
Boss 99
03.12.2018 kl 10:26
3035
Huff og huff. Stakkers pike. Sikker ikke hørt om lakselus gift hun der. Slik er det når de er dårlig opplyst.
abroker
03.12.2018 kl 10:10
3075
NOM finnes ihvertfall og skal gjøre mange trofaste tilbedere til mangemillionærer - banna bein?
NOM kommer når den kommer!!!!!!!!!!!!!!!!!!!
NOM kommer når den kommer!!!!!!!!!!!!!!!!!!!
drot
02.12.2018 kl 19:26
3320
Huffda, forstår bekymringen til denne unge piken:
https://www.bt.no/btmeninger/debatt/i/jPerXw/Stedet-jeg-pleide-a-fiske-med-morfar_-kan-bli-bossplass
Å forsøke seg på en oppklaring her, er vel litt som å prøve forklare for en religiøs at Gud ikke finnes..
https://www.bt.no/btmeninger/debatt/i/jPerXw/Stedet-jeg-pleide-a-fiske-med-morfar_-kan-bli-bossplass
Å forsøke seg på en oppklaring her, er vel litt som å prøve forklare for en religiøs at Gud ikke finnes..
fiskekroken
31.10.2018 kl 18:09
3900
Det man må spørre seg er, med tanke på de enorme konsekvensene: Ser hoppekrepsen forskjell på mat og lusegift?
hejduk
31.10.2018 kl 17:58
3919
Sitter søkklasta i NOM, så baising er nok ikke min greie....
Ble lagt ut av TU nylig så trodde HI hadde prøvd på nye krumspring :-)
Da legger vi den ballen død!
Ble lagt ut av TU nylig så trodde HI hadde prøvd på nye krumspring :-)
Da legger vi den ballen død!
Redigert 31.10.2018 kl 17:59
Du må logge inn for å svare
Råvarer
31.10.2018 kl 07:35
4149
Ha ha ha ha, gammelt nytt du drar fem, baising.? Du trenger ikke å baise, Vi vil sannsynligvis holde oss rundt emi kurs så lenge emisjonen pågår. Hoppekrepsen kan bli noe tyngre og da kan den vist få vanskeligheter med å komme lengre opp i vannet til fisk som er lengre oppe nære havflaten. Nå er deponiområdet lite og støvet blir i deponiområdet. Om jeg husker riktig så var det det som var essensen i rapporten.
Redigert 31.10.2018 kl 07:45
Du må logge inn for å svare