!!NOM!! Veldig,veldig snart til 50 kr Like om hjørnet!!!
Alle finansiering er på plass!!! Her er det bare å gunne på. Alt er solgt av produkt i de første 5 år. . Løp å kjøp.
Dette er utvilsomt det lengste hjørnet på kloden.
Dette er utvilsomt det lengste hjørnet på kloden.
Redigert 21.02.2024 kl 11:49
Du må logge inn for å svare
nordnes
26.01.2024 kl 15:20
7182
Godt resonert i problemstillingen. Derfor er jeg spent på å høre din begrunnelse for hvorfor du mener at AMRs anke ikke fører frem.
Selv synes jeg det er lite grunnlag for en «gratispassasjer» som vil skumme fløten, der NOM tar kostnaden med utvinning.
Selv synes jeg det er lite grunnlag for en «gratispassasjer» som vil skumme fløten, der NOM tar kostnaden med utvinning.
Longrun
26.01.2024 kl 07:50
7502
Det du skriver, og siterer, er det neppe uenighet om. HR har sluppet inn denne saken for å avklare hvem som har utvinningsretten når malmen består av to ulike, drivverdige komponenter der Staten eier den ene og grunneieren den andre. Dette er ikke blitt avklart før.
Selv er jeg rimelig sikker på at AMRs anke ikke fører frem.
Men ser at AMR har skiftet advokater siden lagmannsretten, så da spørs det om de kan trekke noen nye kaniner opp av hatten. NOMs partshjelper Staten stiller bl.a. med adv. Vaaler, som nylig førte Statens sak mot Miljøorganisasjonene.
Selv er jeg rimelig sikker på at AMRs anke ikke fører frem.
Men ser at AMR har skiftet advokater siden lagmannsretten, så da spørs det om de kan trekke noen nye kaniner opp av hatten. NOMs partshjelper Staten stiller bl.a. med adv. Vaaler, som nylig førte Statens sak mot Miljøorganisasjonene.
Redigert 26.01.2024 kl 15:38
Du må logge inn for å svare
nordnes
25.01.2024 kl 18:44
7820
Hvis du leser det som står her så ser du at det er spørsmål av prinsipiell betydning som slipper igjennom. En anke kan bestå av flere rettslige anførsler, og det kan være at noen av anførslene tas opp til vurdering av Høyesterett mens andre anførsler fra samme anke ikke slipper igjennom. (En kollega av meg opplevde det.)
Høyesterett er opptatt av tryggheten i omsetningslivet, der en skal ha tillit til investeringer som er gjort. Uten trygghet i omsetningslivet vil Norge vli et lite attraktivt land for investorer. Dette er Høyesterett obs på.
En kan spørre om å kreve rettigheter hos Nordic Mining, vil svekke tilliten til å investere i Norge, dersom de får medhold?
I jussen er det et ordtak; «en skal aldri spå utfallet av en sak, før en har lest dommen»
Når det gjelder anke til høyesterett kan du lese dette, sitat:
«For å få fremmet en anke til Høyesterett over en dom av lagmannsretten, trengs det samtykke fra Høyesteretts ankeutvalg. Vilkåret for å få samtykke er etter prosesslovene normalt at en avgjørelse fra Høyesterett vil ha prinsipiell betydning – den må gi viktig rettslig veiledning også for andre saker. Selv om en avgjørelse bare er rettslig bindende for partene i saken, vil den, nettopp fordi Høyesterett er en prejudikatdomstol, rent faktisk få virkning for alle som er involvert i liknende saker.
Det er mange anker over lagmannsrettsdommer, og det gis bare samtykke i et mindre antall av disse. Nåløyet for å få saken inn til behandling i avdeling, er trangt både rettslige og faktisk. En streng “siling” er helt nødvendig for at Høyesterett skal få nok tid til å behandle de virkelig viktige sakene. Det er en oppgave for advokatene å overbevise ankeutvalget i Høyesterett om at akkurat hennes eller hans anke bør slippe frem til avdelingsbehandling. Oftest bør dette gjøres i en kort og konsentrert anke der det eller de prinsipielle spørsmål er løftet frem.»
https://www.domstol.no/no/hoyesterett/VERKTOY/Gammelt/anke-til-hoyesterett/
Høyesterett er opptatt av tryggheten i omsetningslivet, der en skal ha tillit til investeringer som er gjort. Uten trygghet i omsetningslivet vil Norge vli et lite attraktivt land for investorer. Dette er Høyesterett obs på.
En kan spørre om å kreve rettigheter hos Nordic Mining, vil svekke tilliten til å investere i Norge, dersom de får medhold?
I jussen er det et ordtak; «en skal aldri spå utfallet av en sak, før en har lest dommen»
Når det gjelder anke til høyesterett kan du lese dette, sitat:
«For å få fremmet en anke til Høyesterett over en dom av lagmannsretten, trengs det samtykke fra Høyesteretts ankeutvalg. Vilkåret for å få samtykke er etter prosesslovene normalt at en avgjørelse fra Høyesterett vil ha prinsipiell betydning – den må gi viktig rettslig veiledning også for andre saker. Selv om en avgjørelse bare er rettslig bindende for partene i saken, vil den, nettopp fordi Høyesterett er en prejudikatdomstol, rent faktisk få virkning for alle som er involvert i liknende saker.
Det er mange anker over lagmannsrettsdommer, og det gis bare samtykke i et mindre antall av disse. Nåløyet for å få saken inn til behandling i avdeling, er trangt både rettslige og faktisk. En streng “siling” er helt nødvendig for at Høyesterett skal få nok tid til å behandle de virkelig viktige sakene. Det er en oppgave for advokatene å overbevise ankeutvalget i Høyesterett om at akkurat hennes eller hans anke bør slippe frem til avdelingsbehandling. Oftest bør dette gjøres i en kort og konsentrert anke der det eller de prinsipielle spørsmål er løftet frem.»
https://www.domstol.no/no/hoyesterett/VERKTOY/Gammelt/anke-til-hoyesterett/
Redigert 25.01.2024 kl 19:49
Du må logge inn for å svare
Longrun
25.01.2024 kl 16:50
7945
Kan vel si det slik at SAKENS TEMA er det som står på HRs hjemmeside, mens det HR skal TA STILLING TIL er AMRs påstand.
Er det noen som følger saken? Den er åpen for tilhørere. Vil tro at AMR er ferdig med sitt innlegg og at NOM er i gang med sitt.
Er det noen som følger saken? Den er åpen for tilhørere. Vil tro at AMR er ferdig med sitt innlegg og at NOM er i gang med sitt.
nordnes
25.01.2024 kl 14:48
8117
Dette står på høyesterett sin hjemmeside;
Tirsdag 23. til mandag 29. januar
Mineralutvinning i Engebøforekomsten ved Førdefjorden. Motstridende rettigheter til utvinning av ulike mineraler i samme forekomst. Mineralloven § 32.
Høyesteretts Første avdeling behandler
tirsdag 23. januar 2024 kl. 09.00 - 14.30
onsdag 24. januar 2024 kl. 09.00 - 14.30
torsdag 25. januar 2024 kl. 09.00 - 14.30
fredag 26. januar 2024 kl. 09.00 - 14.30
mandag 29. januar 2024 kl. 09.00 - 14.30
sak nr. 22-183855SIV-HRET, sivil sak, anke over dom:
Arctic Mineral Resources AS
(advokat Øystein Nore Nyhus)
(Rettslig medhjelper: advokat Sam Erling Harris)
Norges Skogeierforbund (partshjelper)
(advokat Christian Henrik Prahl Reusch)
NORSKOG (partshjelper)
(advokat Magnus Dæhlin)
mot
Engebø Rutile and Garnet AS
(advokat Thomas Sassan Farhang)
(Rettslig medhjelper: advokat Christian Østerdahl Poulsson)
Staten v/Nærings- og fiskeridepartementet (partshjelper)
(Regjeringsadvokaten v/advokat Karen Mellingen)
(Rettslig medhjelper: advokat Henrik Vaaler)
https://www.domstol.no/no/hoyesterett/saksliste/kommende-rettsmoter/tirsdag-23.-til-mandag-29.-januar
Tirsdag 23. til mandag 29. januar
Mineralutvinning i Engebøforekomsten ved Førdefjorden. Motstridende rettigheter til utvinning av ulike mineraler i samme forekomst. Mineralloven § 32.
Høyesteretts Første avdeling behandler
tirsdag 23. januar 2024 kl. 09.00 - 14.30
onsdag 24. januar 2024 kl. 09.00 - 14.30
torsdag 25. januar 2024 kl. 09.00 - 14.30
fredag 26. januar 2024 kl. 09.00 - 14.30
mandag 29. januar 2024 kl. 09.00 - 14.30
sak nr. 22-183855SIV-HRET, sivil sak, anke over dom:
Arctic Mineral Resources AS
(advokat Øystein Nore Nyhus)
(Rettslig medhjelper: advokat Sam Erling Harris)
Norges Skogeierforbund (partshjelper)
(advokat Christian Henrik Prahl Reusch)
NORSKOG (partshjelper)
(advokat Magnus Dæhlin)
mot
Engebø Rutile and Garnet AS
(advokat Thomas Sassan Farhang)
(Rettslig medhjelper: advokat Christian Østerdahl Poulsson)
Staten v/Nærings- og fiskeridepartementet (partshjelper)
(Regjeringsadvokaten v/advokat Karen Mellingen)
(Rettslig medhjelper: advokat Henrik Vaaler)
https://www.domstol.no/no/hoyesterett/saksliste/kommende-rettsmoter/tirsdag-23.-til-mandag-29.-januar
HerbM
25.01.2024 kl 08:57
8358
Feil. Det de skal ta stilling til er påstanden til amr. Den kan du lese nederst i anken.
nordnes
25.01.2024 kl 06:17
8471
Her er spørsmålet som Høyesterett skal ta stilling til; «Mineralutvinning i Engebøforekomsten ved Førdefjorden. Motstridende rettigheter til utvinning av ulike mineraler i samme forekomst. Mineralloven § 32.»
HerbM
25.01.2024 kl 00:21
8586
En interessant observasjon jeg har gjort meg: mindretallet i lagmannsretten ga amr medhold FORDI dommer mente granaten kunne være verdt mer enn rutilen på vevringsiden. Allikevel fokuserer ikke amr på det i anken, nesten utelukkende blir det skrevet om eldgamle lover helt tilbake på 1500 tallet. Dette blir kanskje spekulering fra min side, men når de virkelig kvier seg for å snakke om saken og driften rundt engebø i dag vitner det om en dårlig sak.
HerbM
25.01.2024 kl 00:18
8479
Jo mer jeg lærer om amr jo tryggere føler jeg meg som aksjonær i nom. Skulle amr vinne ville det satt en standard der en muter kunne måtte betale for absolutt alt på grunneiers eiendom, fra elgebæsj til metaller pga eiendomsretten. Det ville hvertfall gjort det umulig å starte gruvedrift i norge, og de kritiske mineralene på EUs liste ville man måtte sett langt etter. Heldigvis er ikke dommerne i høyesteretten klimafanatikere eller grunneiere med dollartegn i øynene med en gang de hører ordet gruvedrift. ;)
rischioso
24.01.2024 kl 21:42
8672
Ja, da ble det som forventet en rolig dag og et pust i bakken/konsolidering før videre oppgang. Teknisk så befinner kursen seg helt i det nedre sjiktet i den stigende trend kanalen hvor det er å forvente en reaksjon opp mot 0,88 og en ny test av den moderate motstanden - løp og kjøp ...;)
kaunis
24.01.2024 kl 15:36
9064
Da håper jeg 50mill holder godt for det høres ut som en god erstatning ,jeg mente ikke akkurat denne saken , men at det kan være årsaken til at mange saker blir forgiftet i starten. Det er liksom alltid noen som klager og syte bare en høgspentstolpe skal settes opp, og det gir fort grobunn for protester som sannsynligvis skyldes lave erstatninger.
Troll_Leff
24.01.2024 kl 15:30
9071
Det handler om, mye vil ha mer, og når krukken er stor nok er det ikke grenser hva enkelte gir seg i vei med. Tragisk med grådigheten og misunelsen lyser i øynene til folk.
Carbo
24.01.2024 kl 15:21
9069
Jeg har forståelse for ulempene som påføres de berørte som følge av alle prosjekter med inngrep i privat eiendom som følge av samfunnsinteresser.
Når det kommer til kompensasjon for ulempene, så er det foreløpig beregnet at ca. 50Mill vil gå til berørte grunneiere.
Så, jeg tror ikke grunneiere på Vevring oppnår sympati ved å klage på kompensasjonen.
Faktum er at de selv står bak AMR som ble etablert tiår etter Nom`s utredninger av forekomstene…
Hadde de tidligere imøtekommet Nom med et et snev av vilje til forhandlinger, så ville situasjonen i dag vært helt annerledes.
Når det kommer til kompensasjon for ulempene, så er det foreløpig beregnet at ca. 50Mill vil gå til berørte grunneiere.
Så, jeg tror ikke grunneiere på Vevring oppnår sympati ved å klage på kompensasjonen.
Faktum er at de selv står bak AMR som ble etablert tiår etter Nom`s utredninger av forekomstene…
Hadde de tidligere imøtekommet Nom med et et snev av vilje til forhandlinger, så ville situasjonen i dag vært helt annerledes.
Ransen
24.01.2024 kl 15:12
8949
Det er ingen som fratas levebrødet ved dette gruveprosjektet, det er selskapet helt klar på.
Det handler aller mest om hvordan ta hånd om ressursene selv uten en eneste søknad og estimat via et tidligere styremedlem.
Helt utrolig at de tør å utfordre rettssystemet så høyt, da det kan ende med at de likevel mister gård og grunn når omkostningene forfaller
Det handler aller mest om hvordan ta hånd om ressursene selv uten en eneste søknad og estimat via et tidligere styremedlem.
Helt utrolig at de tør å utfordre rettssystemet så høyt, da det kan ende med at de likevel mister gård og grunn når omkostningene forfaller
kaunis
24.01.2024 kl 14:56
8927
For de som blir fratatt det levebrødet (og eller ulemper) de blir påført, kan og vil, slike inngrep føles tunge og urettferdige. Men personlig lidelse og tap kan rettes delvis opp/helt om en erstatning blir godt betalt. Men det er her vanskelighetene ligger skjult, i mange tilfeller er såkalt skjønn som skal avgjøre kompensajonens størrelse. Alt slikt med rettergang og avgjørelser koster, hadde vettet/ forståelsen for den som blir rammet vært på et høyt nok nivå, kunne det meste vært avgjort ved kaffebordet. Sluttkostnadene kunne vært mye mindre og den/de som blir forulempet ville/kunne vært kjempefornøyde. Men nei, her skal det ikke betales et øre mer en høgst nødvendig, koste hva koste vil, GOD NORSK TRADISJON skal følges.
rischioso
24.01.2024 kl 11:27
9165
Boss 99 skrev Stille i fjøset i dag!
2 skritt frem og ett skritt tilbake - mao, kun et pust i bakken før videre oppgang så en fin kjøpsmulighet ...;)
de burde være mye mer i media og kontakte media for å diskutere og være aktive hele tiden mot disse organisasjonene og pressen og gi ut rapporter til media og være aktiv aktiv aktiv. Jeg visste vel knapt det var en organisasjon som hette Norsk bergindustri og trodde det var et museum på Røros.
Longrun
24.01.2024 kl 10:37
9059
Uttalelsen er vel grei nok. Men i media høres ellers lite fra Norsk Bergindustri. Miljøorganisasjonene har klart å gi ordet "gruvedrift" kun negative assosiasjoner. Norsk Bergindustri burde være mer på banen og spre sann kunnskap om gruvenæringen. Hvor viktig den har vært for velstandsutviklingen og hvor viktig den er for framtidig teknologi og levestandard. Hvor små naturinngrep den egentlig skaper, sammenlignet med mye annen virksomhet som f.eks.vindmølleparkene. Jeg vil tro at den samlede gruvenæringen legger beslag på mindre areal enn én av våre ca. 70 vindmølleparker. Og så videre.
HerbM
23.01.2024 kl 20:58
9403
1,86 kr virker ganske hårete hvis ikke du kun ser på det tekniske. Men, nå har den jo overreagert på vei ned, så da kommer det vel kanskje en overreaksjon opp også.
rischioso
23.01.2024 kl 19:48
9564
Ja, det er ikke den sterkeste, men heller ikke den svakeste så mer moderat blir nok mer riktig - og passeres den så er det fritt for motstand av betydning helt opp til 1,86 ...;)
Ransen
23.01.2024 kl 19:35
9572
Hvordan er det med motstanden på 87-88? Jeg ser kun en liten «knøl» så er det strake veien videre..nesten litt skummelt hvis det er 0 motstand…
rischioso
23.01.2024 kl 19:20
9599
Pent driv i dag og det på godt volum noe som styrker det tekniske. Fortsetter kursen i den stigende trend kanalen den har vært i en god stund så vil vi se test av motstanden på 0,88 om ikke lenge - so far so good ...;)
jeg syntes dette var en vag uttalelse. jeg ble ikke imponert over ordforrådet og fremsto som svakt. en mer hardtslående uttalelse og det burde vært en video.
Redigert 23.01.2024 kl 17:46
Du må logge inn for å svare
Longrun
23.01.2024 kl 16:44
5044
Den linken var visst ikke klikkbar. Men det er denne: https://www.norskbergindustri.no/nyheter/2023/-na-er-det-pa-tide-at-stridsoksa-legges-ned/
hgsd33
23.01.2024 kl 15:59
5047
Hei og takk for at du engasjerer deg i mineralnæringen
Norsk mineralnæring er viktig. I norske fjell finnes det mange av mineralene som Europa importerer fra Kina. Faktisk har verden gjort seg avhengig av Kina for å få tilgang til mineraler som er avgjørende for å produsere turbiner, elbiler, smarttelefoner og ikke minst forsvarssystemer.
Det er viktig at norske myndigheter legger til rette for at Norge kan forsyne industrien med mineraler utvinnet på fastlands-Norge.
I Norsk Bergindustri er det en prioritert oppgave å styrke omdømme og rammevilkårene til norsk mineralnæring.
Vi har tett og løpende kontakt med Nordic Mining. Her kan du lese pressemeldingen vi sendte ut etter at Naturvernforbundet tapte saken mot staten om Engebøprosjektet: – Nå er det på tide at stridsøksa legges ned Norsk Bergindustri
Med vennlig hilsen fra/best wishes from
Anita Helene Hall
Generalsekretær/Secretary General
Norsk Bergindustri/Norwegian Mineral Industry
Tlf (0047) 90827041
Norsk mineralnæring er viktig. I norske fjell finnes det mange av mineralene som Europa importerer fra Kina. Faktisk har verden gjort seg avhengig av Kina for å få tilgang til mineraler som er avgjørende for å produsere turbiner, elbiler, smarttelefoner og ikke minst forsvarssystemer.
Det er viktig at norske myndigheter legger til rette for at Norge kan forsyne industrien med mineraler utvinnet på fastlands-Norge.
I Norsk Bergindustri er det en prioritert oppgave å styrke omdømme og rammevilkårene til norsk mineralnæring.
Vi har tett og løpende kontakt med Nordic Mining. Her kan du lese pressemeldingen vi sendte ut etter at Naturvernforbundet tapte saken mot staten om Engebøprosjektet: – Nå er det på tide at stridsøksa legges ned Norsk Bergindustri
Med vennlig hilsen fra/best wishes from
Anita Helene Hall
Generalsekretær/Secretary General
Norsk Bergindustri/Norwegian Mineral Industry
Tlf (0047) 90827041
Broker74
23.01.2024 kl 15:43
5108
Kanskje alle burde se intervjuet her igjen, spes de som er nye eller vurderer NOM:
https://www.finansavisen.no/finans/2024/01/10/8081243/staten-vant-mot-natur-og-ungdom-og-naturvernforbundet
https://www.finansavisen.no/finans/2024/01/10/8081243/staten-vant-mot-natur-og-ungdom-og-naturvernforbundet
Hellboy
23.01.2024 kl 15:41
4906
Takk for videreformidlingen.
For en gangs skyld litt nyansert fra den blekka, selv om denne grunneieren mildt sagt fremstår tåpelig for de som kjenner saken.
Og godt de endelig har fått med seg at Titan brukes til annet enn fargestoff i den avisa.
Litt synd de har glemt f.eks helsevesenet. Jeg har selv litt titan i kroppen satt inn av det norske helsevesenet. Ikke mye, men viktige steder. Og, f.eks eldre som må ha ny hofte får ganske mye Titan inn i kroppen iom at det er Titan den kunstige hofta lages av. Hjertestenter etc er jo også av Titan. Så det er et par mennesker både i Norge og på verdensbasis som ikke ville vært her om vi ikke hadde hatt nok Titan.
For en gangs skyld litt nyansert fra den blekka, selv om denne grunneieren mildt sagt fremstår tåpelig for de som kjenner saken.
Og godt de endelig har fått med seg at Titan brukes til annet enn fargestoff i den avisa.
Litt synd de har glemt f.eks helsevesenet. Jeg har selv litt titan i kroppen satt inn av det norske helsevesenet. Ikke mye, men viktige steder. Og, f.eks eldre som må ha ny hofte får ganske mye Titan inn i kroppen iom at det er Titan den kunstige hofta lages av. Hjertestenter etc er jo også av Titan. Så det er et par mennesker både i Norge og på verdensbasis som ikke ville vært her om vi ikke hadde hatt nok Titan.
Boss 99
23.01.2024 kl 15:10
4823
Det blir nok det hvis shorterene er på plass. Ellers må det være så stor omsetning at de ikke greier å selge den ned. Så er det jo sell on News, som har vært en måte å få den sørover. Men hva vet jeg...
rischioso
23.01.2024 kl 15:03
4773
Ja, men denne gangen står krona for fall jo nærmere vi kommer ferdigstillelse og på veien vil vi få tidvise skyv fra løpende fremdrifts oppdateringer...;)
Føre var
23.01.2024 kl 15:00
4771
Blir det en gjentagelse av sist gang, opp til 90 øre bare att denne gangen faller den ikke tilbake igjen?
rischioso
23.01.2024 kl 14:59
4577
Ja, det er riktig og vektskåla vil helle mot 500+ arbeidsplasser direkte og indirekte med tilhørende betydelige skatteinntekter i 40+ år ...;)
Ransen
23.01.2024 kl 14:46
4532
Grunneier Standal stiller med et dårlig kort i retten hvis det skal fokuseres på forurensning. Her er vel kjøttproduksjon værstingen av alle. I USA utgjør transportsektoren bare 14% av utslippene i forhold til kjøttproduksjon.
Redigert 23.01.2024 kl 14:47
Du må logge inn for å svare
rischioso
23.01.2024 kl 14:35
4347
For at verden skal kunne utvikle seg videre så må det mindre ofringer til undervegs - slik har det alltid vært og slik vil det alltid være - urettferdig i det lille bildet, men et must i det store ...;)
Longrun
23.01.2024 kl 14:26
4394
For hele 627 år siden erklærte dronning Margrethe at staten hadde rett til malm og metaller på annen manns grunn. Nå skal Høyesterett igjen vurdere grunneiernes rettigheter, med utgangspunkt i gruva ved Førdefjorden.
Sjelden har historiens vingesus vært mer hørbare. Den dansk-norske dronningen, såkalte bergregal fra 1397, vil danne bakteppe for Høyesteretts behandling av eiendomsretten til mineraler verd milliarder.
– Dette handler også om gården, sier grunneieren Veronica Standal.
– Jeg håper selvsagt å vinne i Høyesterett, det vil redde fremtiden min i Vevring. Her er jeg nærmeste nabo, og til begynnelsen av dagbruddet er bare 500 meter å gå i bratt oppoverbakke, sier hun.
Det er snakk om gruvedrift i bygda Vevring ved Førdefjorden.
For bare et par uker tilbake ble lagringen av gruveslam behandlet av Oslo tingrett. Her tapte Naturvernforbundet og Natur og Ungdom sin sak mot staten som hadde gitt gruveselskapet Nordic Mining rett til å kvitte seg med avfall i fjorden.
Nå handler det bare indirekte om det samme. Høyesterett skal i utgangspunktet bare ta stilling til om selskapet – via et datterselskap som nå heter Engebø Rutile & Garnet AS (ERG) – har rett til å utvinne alle mineraler som finnes i bergarten eklogitt.
Konkret handler det om steinharde fakta.
Eklogitt inneholder flere mineraler, blant annet rutil og granat som kan utnyttes kommersielt. I tingrettsdommen beskrives de slik:
«Rutil er et mineral som består av titandioksid og som brukes til fremstilling av titanmetall og fargepigment. Granat er et industrimineral som er svært godt egnet for sandblåsing og vannskjæring».
For snart 30 år siden fikk et amerikansk eid selskap rett til å utvinne eklogitt både på vest- og østsiden av Engebøfjellet (300 moh.) som ligger nord for Førdefjorden i Sunnfjord kommune. I 2006 kjøpte Nordic Mining ASA disse rettighetene, og selskapet inngikk et par år senere også avtaler med grunneiere på østsiden av fjellet.
Men det er ikke inngått tilsvarende avtaler med grunneiere på vestsiden hvor utvinningen starter om 15–16 års tid. Og det er her et av sakens problemer oppstår.
I 2018 ble selskapet Arctic Mineral Resources AS (AMR) dannet, med flere av grunneierne på vestsiden som aksjeeiere. Formålet var å utvinne mineralforekomsten på vestsiden, som omfatter omtrent halvparten av forekomsten. ARM vil ikke deponere gruveavfall i fjorden, og heller ikke ha et dagbrudd på toppen av fjellet.
Selskapet har inngått avtaler med grunneierne på vestsiden av fjellet om rett til å utvinne grunneiernes mineraler. Fra høsten 2021 har Nordic Mining og ERG fått medhold i to rettsinstanser, og dermed også fortsatt gruvearbeidet.
– Vi er trygge på at våre lisenser og avtaler vil stå seg. Ut over det vil jeg ikke spekulere for mye i utfallet av en sak som Høyesterett ikke har behandlet ferdig, er den korte kommentaren fra Nordic Minings administrerende direktør, Ivar S. Fossum.
Rundt 20 aksjonister ble pågrepet under en demonstrasjon mot deponi i Førdefjorden torsdag. Demonstrantene lenket seg fast med kjetting for å stanse etableringen av et gruveprosjekt. Nordic Mining har fått konsesjon til å deponere 250 millioner tonn gruveavfall i Førdefjorden.
I fjor ble rundt 20 aksjonister pågrepet under en demonstrasjon mot at Nordic Mining har fått konsesjon til å deponere 250 millioner tonn gruveavfall i Førdefjorden. Aksjonistene tapte sin sak i tingretten nylig. Foto: Ole Berg-Rusten
Mellom de to selskapene er tonen hard.
Nordic Mining gikk til frontalangrep på ARM da selskapet ble dannet, og styrelederen sendte ut en børsmelding hvor han beskrev planene som «et klart brudd med det vi oppfatter som etisk redelig forretningsførsel». ARMs hovedmann, Tore Viana-Rønningen, var tidligere styremedlem i Nordic Mining, og hadde da «mottatt intern og taushetsbelagt informasjon», skrev man.
Men det ble bastant avvist av Viana-Rønningen:
– Jeg har min gruvekompetanse fra et internasjonalt investeringsfond i London med vurdering og etablering av gruveprosjekter. Robert Hermansen, som er knyttet til AMR i dette prosjektet, kjenner norsk fjell bedre enn de fleste, sa han til DN den gang med henvisning til den tidligere sjefen for gruveselskapet Store Norske Spitsbergen Kulkompani.
ERG-prosjektet har allerede kommet langt. Det er etablert kaianlegg og anleggsveien til toppen av fjellet er også i bruk.
– Det virker som om mange har gått inn i et slags vakuum fordi de har kommet så langt på andre siden av fjellet. Der er jo flere hus fjernet og sprengt vekk, man har tømt ei myr og snart bygd ferdig et administrasjonsbygg og annet. Du blir jo helt matt av å se på alt som skjer, til tross for at verken ekspropriasjon eller rettssaken er avklart. Nordic jobber likevel veldig fort, sier Veronica Standal som eier 3,2 prosent av aksjene og sitter i ARMs styre.
Selskapets advokater argumenterer i sin anke for at det er behov for en rettslig avklaring av grensen mellom grunneiers og statens mineraler. De viser til at det i dag er rundt 1000 foretak som driver konsesjonspliktig utvinning av grunneiermineraler, mens det bare er to som utvinner statens mineraler.
«For AMR vil lagmannsrettens dom – om den blir rettskraftig – innebære at mineralrettighetene selskapet har avtale med grunneierne om blir verdiløse. Dette er mineralrettigheter AMR har lagt ned betydelige ressurser for å realisere utvinning av», skriver advokatene i BAHR på vegne av selskapet.
Under den nylig avsluttede rettssaken om gruveslammet la staten også fram sitt syn på AMRs prosjekt. De mente selskapet delvis manglet «både nødvendige offentlige tillatelser, uavhengige studier; tredjeparts dokumentasjon, finansiering og bindende avtaksavtaler».
I de mer enn tyve årene som har gått siden de første tillatelsene ble gitt, har det skjedd store endringer. Og det kan stilles spørsmål ved hva som er det sentrale mineralet ved gruvedriften i Sunnfjord.
Et forhold er den strategiske verdien til titan og titanbaserte produkter som brukes til samfunnskritiske formål. Det regnes som et kritisk mineral, og både EU og USA ønsker å redusere sin avhengighet av Kina. For å produsere solcellepaneler og vindmøller, og elektroniske komponenter i PC-er og telefoner, er mineraler som titan viktige.
Nordic Mining understreker at grunneierne vil få erstatning for mineralene, og også 0,5 prosent i et såkalt tonnøre (beregnet til 50 millioner kroner).
I 1997 var granat beregnet til å kun utgjøre 5 prosent av verdien. Men i det er i dag usikkert hvilket av mineralene som vil være mest verdifullt å utvinne ved Førdefjorden. Partene er uenige om granaten kan være den verdimessige hovedkomponenten i malmen, og hvordan det så eventuelt påvirker rettighetene til utvinning.
Da lagmannsretten behandlet saken i fjor delte den seg i et flertall og mindretall. Flertallet mente at det relative verdiforholdet mellom titan (som regnes som statens mineral) og granat (grunneiers), var «uten betydning», og at det ikke skal foretas løpende verdivurderinger.
Mindretallet mente derimot at Nordic Mining på et tidlig tidspunkt ville utnytte granat kommersielt, og til tross for det ikke inngikk noen avtale med grunneierne på vestsiden. Med utgangspunkt i at grunneiers mineraler har større verdi enn statens, mener mindretallet at Nordic Mining ikke kan «ta ut eller nyttiggjøre grunneiers mineraler uten å ha avtale eller vedtak om ekspropriasjon».
I anken til Høyesterett skriver ARMs advokater at synspunktene til lagmannsrettens flertall kan føre til at utvinningen av statens mineraler begrenses:
«Lagmannsrettens forståelse av skillet mellom grunneiers og statens mineraler medfører en betydelig verdioverføring fra grunneier til den som får utvinningsrett til statens mineraler. For å motvirke dette, vil grunneierne eller de som driver etter avtale med grunneiere se seg nødt til å skaffe seg utvinningsrett til statens mineraler, for å blokkere for at andre aktører fortrenger grunneiers rett.»
Grunneieren Veronica Standal håper Høyesterett vil følge mindretallets syn.
– Det er en vanskelig situasjon. Jeg føler meg litt kvalm hver dag jeg tenker på det som skjer. Men man må jo holde ut, for jeg håper jo vi når fram i Høyesterett, og at dommerne der følger mindretallet i lagmannsretten. Vi må vinne. Jeg føler at vi har mange støttespillere rundt omkring, så vi har ennå et håp – selv om det er litt for spennende, sier hun.
For Standal spiller også andre forhold enn det økonomiske inn:
– Økonomisk har jeg ikke tenkt så mye over det. Å bo i Vevring og å ha et levende samfunn, uten forurensing. Det er de miljømessige forhold som gjør at vi kan bo her – det er det viktigste for meg, sier hun.
– Eldste datter er ferdig utdannet og kan overta gården hvor vi driver med kjøttproduksjon og aler opp kalver. For tiden har vi seks dyr, men det er nok grunnlag for noen flere. Så dette handler også om gården, for det er jo ikke mange dyr som liker å spise på steinstøv, sier Standal og viser til at dagbruddet ligger på fjellet rett bak huset.
Sjelden har historiens vingesus vært mer hørbare. Den dansk-norske dronningen, såkalte bergregal fra 1397, vil danne bakteppe for Høyesteretts behandling av eiendomsretten til mineraler verd milliarder.
– Dette handler også om gården, sier grunneieren Veronica Standal.
– Jeg håper selvsagt å vinne i Høyesterett, det vil redde fremtiden min i Vevring. Her er jeg nærmeste nabo, og til begynnelsen av dagbruddet er bare 500 meter å gå i bratt oppoverbakke, sier hun.
Det er snakk om gruvedrift i bygda Vevring ved Førdefjorden.
For bare et par uker tilbake ble lagringen av gruveslam behandlet av Oslo tingrett. Her tapte Naturvernforbundet og Natur og Ungdom sin sak mot staten som hadde gitt gruveselskapet Nordic Mining rett til å kvitte seg med avfall i fjorden.
Nå handler det bare indirekte om det samme. Høyesterett skal i utgangspunktet bare ta stilling til om selskapet – via et datterselskap som nå heter Engebø Rutile & Garnet AS (ERG) – har rett til å utvinne alle mineraler som finnes i bergarten eklogitt.
Konkret handler det om steinharde fakta.
Eklogitt inneholder flere mineraler, blant annet rutil og granat som kan utnyttes kommersielt. I tingrettsdommen beskrives de slik:
«Rutil er et mineral som består av titandioksid og som brukes til fremstilling av titanmetall og fargepigment. Granat er et industrimineral som er svært godt egnet for sandblåsing og vannskjæring».
For snart 30 år siden fikk et amerikansk eid selskap rett til å utvinne eklogitt både på vest- og østsiden av Engebøfjellet (300 moh.) som ligger nord for Førdefjorden i Sunnfjord kommune. I 2006 kjøpte Nordic Mining ASA disse rettighetene, og selskapet inngikk et par år senere også avtaler med grunneiere på østsiden av fjellet.
Men det er ikke inngått tilsvarende avtaler med grunneiere på vestsiden hvor utvinningen starter om 15–16 års tid. Og det er her et av sakens problemer oppstår.
I 2018 ble selskapet Arctic Mineral Resources AS (AMR) dannet, med flere av grunneierne på vestsiden som aksjeeiere. Formålet var å utvinne mineralforekomsten på vestsiden, som omfatter omtrent halvparten av forekomsten. ARM vil ikke deponere gruveavfall i fjorden, og heller ikke ha et dagbrudd på toppen av fjellet.
Selskapet har inngått avtaler med grunneierne på vestsiden av fjellet om rett til å utvinne grunneiernes mineraler. Fra høsten 2021 har Nordic Mining og ERG fått medhold i to rettsinstanser, og dermed også fortsatt gruvearbeidet.
– Vi er trygge på at våre lisenser og avtaler vil stå seg. Ut over det vil jeg ikke spekulere for mye i utfallet av en sak som Høyesterett ikke har behandlet ferdig, er den korte kommentaren fra Nordic Minings administrerende direktør, Ivar S. Fossum.
Rundt 20 aksjonister ble pågrepet under en demonstrasjon mot deponi i Førdefjorden torsdag. Demonstrantene lenket seg fast med kjetting for å stanse etableringen av et gruveprosjekt. Nordic Mining har fått konsesjon til å deponere 250 millioner tonn gruveavfall i Førdefjorden.
I fjor ble rundt 20 aksjonister pågrepet under en demonstrasjon mot at Nordic Mining har fått konsesjon til å deponere 250 millioner tonn gruveavfall i Førdefjorden. Aksjonistene tapte sin sak i tingretten nylig. Foto: Ole Berg-Rusten
Mellom de to selskapene er tonen hard.
Nordic Mining gikk til frontalangrep på ARM da selskapet ble dannet, og styrelederen sendte ut en børsmelding hvor han beskrev planene som «et klart brudd med det vi oppfatter som etisk redelig forretningsførsel». ARMs hovedmann, Tore Viana-Rønningen, var tidligere styremedlem i Nordic Mining, og hadde da «mottatt intern og taushetsbelagt informasjon», skrev man.
Men det ble bastant avvist av Viana-Rønningen:
– Jeg har min gruvekompetanse fra et internasjonalt investeringsfond i London med vurdering og etablering av gruveprosjekter. Robert Hermansen, som er knyttet til AMR i dette prosjektet, kjenner norsk fjell bedre enn de fleste, sa han til DN den gang med henvisning til den tidligere sjefen for gruveselskapet Store Norske Spitsbergen Kulkompani.
ERG-prosjektet har allerede kommet langt. Det er etablert kaianlegg og anleggsveien til toppen av fjellet er også i bruk.
– Det virker som om mange har gått inn i et slags vakuum fordi de har kommet så langt på andre siden av fjellet. Der er jo flere hus fjernet og sprengt vekk, man har tømt ei myr og snart bygd ferdig et administrasjonsbygg og annet. Du blir jo helt matt av å se på alt som skjer, til tross for at verken ekspropriasjon eller rettssaken er avklart. Nordic jobber likevel veldig fort, sier Veronica Standal som eier 3,2 prosent av aksjene og sitter i ARMs styre.
Selskapets advokater argumenterer i sin anke for at det er behov for en rettslig avklaring av grensen mellom grunneiers og statens mineraler. De viser til at det i dag er rundt 1000 foretak som driver konsesjonspliktig utvinning av grunneiermineraler, mens det bare er to som utvinner statens mineraler.
«For AMR vil lagmannsrettens dom – om den blir rettskraftig – innebære at mineralrettighetene selskapet har avtale med grunneierne om blir verdiløse. Dette er mineralrettigheter AMR har lagt ned betydelige ressurser for å realisere utvinning av», skriver advokatene i BAHR på vegne av selskapet.
Under den nylig avsluttede rettssaken om gruveslammet la staten også fram sitt syn på AMRs prosjekt. De mente selskapet delvis manglet «både nødvendige offentlige tillatelser, uavhengige studier; tredjeparts dokumentasjon, finansiering og bindende avtaksavtaler».
I de mer enn tyve årene som har gått siden de første tillatelsene ble gitt, har det skjedd store endringer. Og det kan stilles spørsmål ved hva som er det sentrale mineralet ved gruvedriften i Sunnfjord.
Et forhold er den strategiske verdien til titan og titanbaserte produkter som brukes til samfunnskritiske formål. Det regnes som et kritisk mineral, og både EU og USA ønsker å redusere sin avhengighet av Kina. For å produsere solcellepaneler og vindmøller, og elektroniske komponenter i PC-er og telefoner, er mineraler som titan viktige.
Nordic Mining understreker at grunneierne vil få erstatning for mineralene, og også 0,5 prosent i et såkalt tonnøre (beregnet til 50 millioner kroner).
I 1997 var granat beregnet til å kun utgjøre 5 prosent av verdien. Men i det er i dag usikkert hvilket av mineralene som vil være mest verdifullt å utvinne ved Førdefjorden. Partene er uenige om granaten kan være den verdimessige hovedkomponenten i malmen, og hvordan det så eventuelt påvirker rettighetene til utvinning.
Da lagmannsretten behandlet saken i fjor delte den seg i et flertall og mindretall. Flertallet mente at det relative verdiforholdet mellom titan (som regnes som statens mineral) og granat (grunneiers), var «uten betydning», og at det ikke skal foretas løpende verdivurderinger.
Mindretallet mente derimot at Nordic Mining på et tidlig tidspunkt ville utnytte granat kommersielt, og til tross for det ikke inngikk noen avtale med grunneierne på vestsiden. Med utgangspunkt i at grunneiers mineraler har større verdi enn statens, mener mindretallet at Nordic Mining ikke kan «ta ut eller nyttiggjøre grunneiers mineraler uten å ha avtale eller vedtak om ekspropriasjon».
I anken til Høyesterett skriver ARMs advokater at synspunktene til lagmannsrettens flertall kan føre til at utvinningen av statens mineraler begrenses:
«Lagmannsrettens forståelse av skillet mellom grunneiers og statens mineraler medfører en betydelig verdioverføring fra grunneier til den som får utvinningsrett til statens mineraler. For å motvirke dette, vil grunneierne eller de som driver etter avtale med grunneiere se seg nødt til å skaffe seg utvinningsrett til statens mineraler, for å blokkere for at andre aktører fortrenger grunneiers rett.»
Grunneieren Veronica Standal håper Høyesterett vil følge mindretallets syn.
– Det er en vanskelig situasjon. Jeg føler meg litt kvalm hver dag jeg tenker på det som skjer. Men man må jo holde ut, for jeg håper jo vi når fram i Høyesterett, og at dommerne der følger mindretallet i lagmannsretten. Vi må vinne. Jeg føler at vi har mange støttespillere rundt omkring, så vi har ennå et håp – selv om det er litt for spennende, sier hun.
For Standal spiller også andre forhold enn det økonomiske inn:
– Økonomisk har jeg ikke tenkt så mye over det. Å bo i Vevring og å ha et levende samfunn, uten forurensing. Det er de miljømessige forhold som gjør at vi kan bo her – det er det viktigste for meg, sier hun.
– Eldste datter er ferdig utdannet og kan overta gården hvor vi driver med kjøttproduksjon og aler opp kalver. For tiden har vi seks dyr, men det er nok grunnlag for noen flere. Så dette handler også om gården, for det er jo ikke mange dyr som liker å spise på steinstøv, sier Standal og viser til at dagbruddet ligger på fjellet rett bak huset.
Redigert 23.01.2024 kl 14:27
Du må logge inn for å svare
rischioso
23.01.2024 kl 14:24
4355
Broker74 skrev nå blir det fart på de neste dagene
Ja, det har vært en mega overreaksjon fra nærmere krona og helt ned til lav 72 øre så jammen på tide at reprisingen starter - ikke overraskende så kom 80 øre til syne så neste blir å etablere seg der for så og teste motstanden på 88 øre - om ikke lenge ...;)
Redigert 23.01.2024 kl 14:27
Du må logge inn for å svare
rischioso
23.01.2024 kl 13:15
4396
Klatringen tilbake virker å ha startet - sakte men sikkert tilbake til 80 øres merket - i første omgang før test av teknisk motstand ved 88 øre for så å klatre videre mot 1,86 som er neste motstand av betydning...;)
Redigert 23.01.2024 kl 13:15
Du må logge inn for å svare