Er risikoen for overkapasitet i kontainerskip overdrevet?
Det var i sin tid planer om mange leveranser av nye kontainerskip utover 2023 og 2024. Sommeren 2022 var forholdet mellom bestillinger av nybygg og flåtestørrelsen nesten 30%.
Det er ett rødt flag, og man kan lure på om bransjen vil ha overkapasitet og låge rater i mange år framover. Det kan skje. Og det virker som at alle spådommer peker på at det vil skje.
Jeg lurer på om markedene er så ustabile at det like gjerne kan komme tider med kapasitetsmangel og høye rater. Kanskje vil det svinge fra år til år.
-Når det er redsel for overkapasitet, så blir leveranser av nybygg typisk utsatt. Leveransene, som var på 28% av flåtestørrelsen, strekker seg nok ut i tid til 2025, og kanskje 3 år eller mer fra sommeren 2022.
-I løpet av en 3-årsperiode er det også naturlig med noe skraping. Det var fra før etterheng etter en 2-årsperiode med nærmest null skraping, så fram til 2025 burde det være 5 års behov for skraping. Det kan bli noen prosent av flåten.
-Det jeg har funnet av spådommer om flåtevekst, antyder 6-7% vekst i året, i 2024 og 2025. Det høres mye ut.
-Prøvde å finne statistikk på sakte damp. I en artikkel var det nevnt at det ville ta 3-4% av flåten på ett år. Om det gjelder bare ett år, eller flere kjenner jeg ikke til. Flåtevekst på 6-7%/år blir ikke så mye da, om halvparten går bort i sakte damp.
-I 2023 var det overkapasitet og låge rater og Zim tapte masse penger. Men da var det liten etterspørsel. Flere måneder var etterspørselen 6-14% lågere enn året før.
-I 2024 var det et par måneder hvor etterpørselen var 9-12% høyere enn året før.
-Nå som etterspørselen tar seg opp, så blir det sperr i havnene i Asia, kanskje mer enn under pandemien, og der står 6% av verdensflåten i kø. Man kan undre over hvilke effekt flåteveksten vil ha, når flaskehalsen er havnekapasitet, og om man da vil få flere båter i køene.
-Det er også snakk om at det er mangel på metallbokser for tida, som fører til fraktmangel. Det kan være ett kortvarig problem, da det er bestillt 700 000 nye. Men hvilke effekt vil det ha på havner og båter når det strømmer ut 700 000 ny bokser, og vil det føre til nye ustabiliteter?
-Det sies at seiling om Kapp det gode håp tar opp 7% av flåten for tida. Man kan håpe det er ett midlertidig problem. Problemene i Rødehavet skyldes en av Irans proxy-kriger. Iran har jo holdt liv i enkelte av sien proxy-operasjoner i mange år. Som Hizbollah og Hamas. Nå støtter Iran mange proxy-styrker rundt i midtøsten, og det behøver ikke ta slutt så fort. En fordel med proxy-kriger, er at den som står bak, unngår medioppmerksomhet, mens mediene styres mot helt andre grupperinger, og da blir det lettere å fortsette. Slik krigføring skaper fiendeskap mellom enkelte grupperinger, men det kan også skape samhold mellom andre. Det ser ut som at samarbeidet mellom Saudiarabia og Israel som Iran prøver å stoppe, blir styrka, og under angrep fra Iran, har det vist seg å være et effektiv koalisjon med Jordan og Emiratene og mange flere andre land. Her bygger det seg opp allianser og motsetninger som kan vare i lang tid.
-I Panama kan det komme lite regn i enkelte år med El Niño. I januar var skipsfarten strupa til 24 skip i døgnet. Enkelte artikler antyder at kanalen trenger hvile ut året.
Det er ett rødt flag, og man kan lure på om bransjen vil ha overkapasitet og låge rater i mange år framover. Det kan skje. Og det virker som at alle spådommer peker på at det vil skje.
Jeg lurer på om markedene er så ustabile at det like gjerne kan komme tider med kapasitetsmangel og høye rater. Kanskje vil det svinge fra år til år.
-Når det er redsel for overkapasitet, så blir leveranser av nybygg typisk utsatt. Leveransene, som var på 28% av flåtestørrelsen, strekker seg nok ut i tid til 2025, og kanskje 3 år eller mer fra sommeren 2022.
-I løpet av en 3-årsperiode er det også naturlig med noe skraping. Det var fra før etterheng etter en 2-årsperiode med nærmest null skraping, så fram til 2025 burde det være 5 års behov for skraping. Det kan bli noen prosent av flåten.
-Det jeg har funnet av spådommer om flåtevekst, antyder 6-7% vekst i året, i 2024 og 2025. Det høres mye ut.
-Prøvde å finne statistikk på sakte damp. I en artikkel var det nevnt at det ville ta 3-4% av flåten på ett år. Om det gjelder bare ett år, eller flere kjenner jeg ikke til. Flåtevekst på 6-7%/år blir ikke så mye da, om halvparten går bort i sakte damp.
-I 2023 var det overkapasitet og låge rater og Zim tapte masse penger. Men da var det liten etterspørsel. Flere måneder var etterspørselen 6-14% lågere enn året før.
-I 2024 var det et par måneder hvor etterpørselen var 9-12% høyere enn året før.
-Nå som etterspørselen tar seg opp, så blir det sperr i havnene i Asia, kanskje mer enn under pandemien, og der står 6% av verdensflåten i kø. Man kan undre over hvilke effekt flåteveksten vil ha, når flaskehalsen er havnekapasitet, og om man da vil få flere båter i køene.
-Det er også snakk om at det er mangel på metallbokser for tida, som fører til fraktmangel. Det kan være ett kortvarig problem, da det er bestillt 700 000 nye. Men hvilke effekt vil det ha på havner og båter når det strømmer ut 700 000 ny bokser, og vil det føre til nye ustabiliteter?
-Det sies at seiling om Kapp det gode håp tar opp 7% av flåten for tida. Man kan håpe det er ett midlertidig problem. Problemene i Rødehavet skyldes en av Irans proxy-kriger. Iran har jo holdt liv i enkelte av sien proxy-operasjoner i mange år. Som Hizbollah og Hamas. Nå støtter Iran mange proxy-styrker rundt i midtøsten, og det behøver ikke ta slutt så fort. En fordel med proxy-kriger, er at den som står bak, unngår medioppmerksomhet, mens mediene styres mot helt andre grupperinger, og da blir det lettere å fortsette. Slik krigføring skaper fiendeskap mellom enkelte grupperinger, men det kan også skape samhold mellom andre. Det ser ut som at samarbeidet mellom Saudiarabia og Israel som Iran prøver å stoppe, blir styrka, og under angrep fra Iran, har det vist seg å være et effektiv koalisjon med Jordan og Emiratene og mange flere andre land. Her bygger det seg opp allianser og motsetninger som kan vare i lang tid.
-I Panama kan det komme lite regn i enkelte år med El Niño. I januar var skipsfarten strupa til 24 skip i døgnet. Enkelte artikler antyder at kanalen trenger hvile ut året.
Redigert 15.06.2024 kl 19:29
Du må logge inn for å svare
fjellape
15.06.2024 kl 19:37
273
Et par kontainerindekser ligger på dobbelt så høyt nivå i år som i fjor:
https://www.drewry.co.uk/supply-chain-advisors/supply-chain-expertise/world-container-index-assessed-by-drewry
https://tradingeconomics.com/commodity/containerized-freight-index
Zim hadde et overskudd på 4,6Mrd USD i 2021 og i 2022.
I 2023 var underskuddet på 2,7Mrd USD: Inntekter på 5,2 og kostnader på 7,65.
1.kv 2024 hadde man Ebit på 167MUSD, og guiding for 2024 var Ebit på 0-400MUSD.
Siden er rateindeksene gått oppover.
Dersom ratene er dobbelt så høye i år som i fjor, og man øker kapasiteten noe, og leier rimeligere skip, er det da mulig at forjenesten blir høyere en guiding, og at den blir nærmere market cap som er på 2 230MUSD?
https://www.drewry.co.uk/supply-chain-advisors/supply-chain-expertise/world-container-index-assessed-by-drewry
https://tradingeconomics.com/commodity/containerized-freight-index
Zim hadde et overskudd på 4,6Mrd USD i 2021 og i 2022.
I 2023 var underskuddet på 2,7Mrd USD: Inntekter på 5,2 og kostnader på 7,65.
1.kv 2024 hadde man Ebit på 167MUSD, og guiding for 2024 var Ebit på 0-400MUSD.
Siden er rateindeksene gått oppover.
Dersom ratene er dobbelt så høye i år som i fjor, og man øker kapasiteten noe, og leier rimeligere skip, er det da mulig at forjenesten blir høyere en guiding, og at den blir nærmere market cap som er på 2 230MUSD?
Redigert 15.06.2024 kl 19:50
Du må logge inn for å svare