H&M til himmels
Overraskende høye marginer bidro til å løfte moteaksjen med 16 prosent onsdag. Pilene pekte oppover også for Merck.
![](https://imaginary.finansavisen.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F103677321.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3D192c45e779f61e647f808474402e79adb476d78999461efc49e1f964394bd558)
Motebransjen har bydd på en del negative overraskelser i de seneste månedene, som følge av skuffende økonomisk vekst i Kina og svekket kjøpekraft i Europa og USA. Onsdag før påske steg H&M-kursen imidlertid med 16 prosent, etter at konsernet meldte om overraskende sterk inntjening i sitt første regnskapskvartal. Driftsresultatet på 2,09 milliarder svenske kroner oversteg konsensusestimatet med 660 millioner kroner. Omsetningen sank med 2,2 prosent, men kostnadskutt medførte at driftsmarginen likevel ble tredoblet. Ledelsens mål er å øke den ytterligere, til 10 prosent, innen utgangen av 2024. Hovedfokuset er imidlertid på salgsvekst.
I Frankrike skal Renault selge opptil 2,5 prosent av Nissan tilbake til den japanske bilprodusenten. Grepet vil frigjøre opptil 362 millioner euro i kontanter, men vil samtidig realisere et tap på opptil 450 millioner euro for Renault-gruppen. Det børsnoterte selskapet vil derimot få en gevinst på opptil 50 millioner euro. Etter transaksjonen vil Renault sitte igjen med minst 12,5 prosent av Nissan, samt mindre gjeld enn før. Renault-kursen var uansett nær uendret.
I USA var farmasiaksjen Merck ved firetiden opp rundt 4 prosent, til ny rekord. USAs legemiddeltilsyn godkjente behandling av pasienter med pulmonal arteriell hypertensjon med Winrevair. Medikamentet skal øke treningskapasiteten for personer med den livstruende lungesykdomen.
Coinbase-kursen falt derimot med cirka 1 prosent, etter at en domstol ga USAs finanstilsyn medhold i kravet om at kryptomegleren skal reguleres som børs.
For øvrig holdt Riksbanken sin styringsrente uendret på 4,0 prosent, samtidig som det ble hintet om et rentekutt allerede i mai eller juni. I likhet med Norge opererer Sveriges sentralbank fremdeles med en negativ realrente, noe som generelt regnes som inflasjonsdrivende. Landets årlige konsumprisvekst utgjorde hele 4,5 prosent i februar. Riksbankens relativt «duete» pengepolitikk har bidratt til at den svenske kronen i den seneste måneden har svekket seg med 2,6 prosent mot euro.