– Prisene på forsikring er helt ekstreme
Skadeforsikringsselskapene håver inn penger gjennom høye premier. Forsikringsmeglerne mener konkurransen i bedriftsforsikring er for dårlig.
![](https://imaginary.finansavisen.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F66402996.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3Dfbf58e8746973b64fed2649cdf0a788c44f5ddefe80a31a95f5808464899dea0)
Nylig kom Norsk Forsikringsmegleres Forening (Forsikringsmeglerne) ut med en ny kvalitetsundersøkelse for skadeforsikring. Fra rapporten kommer det frem at forsikringskunder ikke har mye grunn til å juble over pristilbudene.
– I dag er det småbedriftene og privatpersonene som fungerer som melkeku for forsikringsselskapene. Prisene på forsikring helt ekstreme, sier Håkon Aass, leder i Forsikringsmeglernes skadeutvalg, og megler i Howden Forsikringsmegling.
Tallet som brukes for å måle lønnsomheten til forsikringsselskaper kalles «combined ratio». Her vises kostnader og skadeutbetalinger i prosent av premieinntekter. Jo lavere dette tallet er, jo høyere gevinst oppnår selskapene.
Statistikk fra Finans Norge viser at for bare litt over et tiår siden var combined ratio på over 95 prosent. I dag ligger den på rundt 80 hos flere forsikringsselskaper.
Internasjonalt ligger dette tallet på omkring 95 prosent, ifølge Forsikringsmeglerne.
God lønnsomhet
Analytiker Jan Erik Gjerland i ABG Sundal Collier ser fortsatt kraftige premieøkninger i det norske forsikringsmarkedet.
– Forsikringsselskapene i Norge forsøker fortsatt å prise inn skadeinflasjonen for å opprettholde lønnsomheten, sier han, og fortsetter:
– Vi ser at for tidligere år at selskapene har vært dyktige på å sette opp priser, gjerne mer enn inflasjonen, og dermed klart å øke lønnsomheten gjennom redusert combined ratio.
Fagdirektør i Forbrukerrådet, Jorge Jensen, trekker frem reiseforsikring som en av årsakene bak den høye premien til forsikringsselskapene. Under pandemien var det strenge reiserestriksjoner, og de fleste befant seg hjemme i lockdown.
– Ingen reiste, men alle betalte fortsatt premie. Dette er med på å forklare den gode lønnsomheten til selskapene som selger reiseforsikringer, sier han, og fortsetter:
– Skadeprosenten på reiseforsikring ser vi ligger på 21 prosent. Normalt ligger denne i et intervall på mellom 62 og 74 prosent.
Jensen mener disse selskapene har et tydelig forklaringsproblem.
– 2021 var gyllent år for skadeforsikringsselskapene med lavere skadeprosent enn vanlig. Dette skulle tilsi at kundene skulle få rimeligere premier, men det får vi altså ikke, sier han.
Små aktører mer prisaggressive
Ifølge Jensen har flere av de store forsikringsselskapene over tid mistet deler av sine markedsandeler til de mindre selskapene.
Tall fra Finans Norge viser at markedet over lengre tid har vært dominert av fire aktører: If, Gjensidige, Tryg og Fremtind. På tidlig 2000-tallet var de klare dominanter med markedsandeler på over 95 prosent. I 2021 lå andelene på rett under 75 prosent.
– Mange av de mindre forsikringsselskapene utfordrer de større aktørene på pris, sier Jensen, og fortsetter:
– Rent teoretisk skal det være nok aktører i markedet til å holde konkurransen på et gunstig nivå.
Han mener at konkurransen uten tvil har økt, og at det i utgangspunktet skal være enkelt for kunden å reforhandle eller bytte forsikringsselskap.
Spørsmålet blir heller om kunden faktisk gidder å bytte leverandør.
Ifølge Gjerland er det svært få som bytter leverandør med mindre en får en mer betydelig reduksjon i prisen.
– Forsikring er dessverre et lavinteresseprodukt, og flyttevilligheten er lav, sier han.
– Prisøkning på 15 prosent
Videre understreker Gjerland at konkurransen og lønnsomheten til forsikringsselskapene er forskjellig i privatmarkedet og bedriftsmarkedet.
– Vi ser av markedsstatistikken fra første kvartal at enkelte store aktører litt etter litt har begynt å få noe kundefrafall, særlig i privatmarkedet, mens det er mindre tydelig i bedriftsmarkedet, sier han, og fortsetter:
– Det kan i nærmeste fremtid komme enda mer reprising i bedriftssektoren, som er mindre lønnsom enn privatmarkedet, men vi begynner å se konturen av en økt konkurranse for privatmarkedet, spesielt i Norge.
På grunn av svake resultater fra industriforsikringen har selskapene priset inn en enorm premie.
– Vi har en prisøkning på 15 prosent i industrisegmentet, sier Aass, og fortsetter:
– Industriforsikringen opplever for tiden begrenset konkurranse. Det medfører redusert risikovillighet på vårt hovedområde, avslutter han.