Det «trygge» er blitt utrygt
Høyt ratede obligasjoner, «sterke» valutaer og mange «defensive» aksjer har i den seneste tiden gitt skrekkelige tap.
![](https://imaginary.finansavisen.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F70860427.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3D15ccc3d994fcbf768f881382783a6131b1e58e7168d4a253095368f9b1b96bda)
I år er mange av finansmarkedets «opplest og vedtatte sannheter» blitt snudd på hodet. For eksempel har verdien av et av de største børsnoterte fondene med amerikanske statsobligasjoner, iShares US Treasury Bond ETF, stupt nesten 13 prosent. Og britiske pund og euro, to angivelig «sterke» valutaer, har tapt henholdsvis 20 og 15 prosent mot USAs dollar. Heller ikke den tradisjonelt defensive helsesektoren har gjort det bra. SPDRs børsnoterte fond for denne typen aksjer er ned med 12 prosent siden nyttår. Hva med bankene, som teoretisk vil tjene mer i perioder med renteoppgang? Totalavkastningen for iShares' fond med regionale amerikanske bankaksjer er minus 18 prosent, skarve 4 prosentpoeng bedre enn S&P 500. Selv gullprisen, som ofte stiger i krisetider, har sunket 10 prosent, målt i dollar.
Vi befinner oss i et finansmarked som skiller seg markant fra det vi har hatt de seneste 30 årene, da sentralbankene relativt raskt reverserte børsfall med voldsom pengepolitisk stimulans. I dagens miljø med høy inflasjon eksisterer ikke «the Fed put» lenger.
Dette skremmer investorene. Mandag ettermiddag avdekket CNNs «fear and greed»-indeks at frykten i markedet igjen er «ekstrem». På en skala fra 0 til 100, der lavere tall viser større pessimisme, var nivået bare 19. I Europa har rentepåslaget for lavt ratede obligasjoner økt fra 2,9 til 5,5 prosentpoeng på bare et år, noe som reflekterer mye høyere sannsynlighet for mislighold. Utsiktene er med andre ord ganske dystre, særlig for høyt belånte selskaper.
Ifo Institutes nye spørreundersøkelse viste mandag at også stemningen i Tysklands næringsliv blir verre. Gruppens indeks for de gjeldende forholdene er nå 84,3 og dermed lavere enn noen gang siden mai 2020, kort tid etter at coronakrisen begynte.
For øvrig reagerte børsene positivt på helgens italienske valg, der høyresiden vant med god margin. Ved half fire-tiden mandag var Milan-indeksen opp med 1 prosent, langt mer enn Frankfurts Dax, Londons Ftse og Cac 40 i Paris. Renten på tiårige italienske statsobligasjoner steg imidlertid med rundt 0,06 prosentpoeng mer enn tilsvarende tyske.