Haukete sentralbanker skaper børsuro
På to dager har fem sentralbanker hevet sin styringsrente. Økt resesjonsrisiko bidro torsdag til at de internasjonale børsindeksene falt betydelig.
![](https://imaginary.finansavisen.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F75341145.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3Dc7892a45096ced54cedb4996cc9ca3279294d6a802b3144a02ac6684615d6015)
Onsdag hevet Fed sin styringsrente med et halvt prosentpoeng, som ventet. Sentralbankens uttalelser var imidlertid overraskende «haukete», og terminkontraktmarkedet priser nå inn en Fed funds-rente på minst 4,75 prosent ved utgangen av mars. Det innebærer at vi får enda en renteheving på 0,5 prosentpoeng innen den tid. Deretter ventes Jerome Powell og hans kollegaer imidlertid å endre kurs, og investorene regner med at styringsrenten om et års tid vil være tilbake til dagens 4,25 prosent.
Dette kan virke som et optimistisk scenario, ettersom det trolig innebærer at USAs konsumprisvekst raskt vil nærme seg målet på 2 prosent. Reaksjonen i aksjemarkedet reflekterer imidlertid frykt for at Fed tar i for mye og utløser en lavkonjunktur. Følgelig var S&P 500-indeksen torsdag ettermiddag ned med hele 2,8 prosent fra onsdagens åpningsnivå, mens Euro Stoxx 600 tapte 2,4 prosent. Også prisen på mange sykliske råvarer har falt betydelig.
Det som får Powell til å tråkke på bremsepedalen er USAs stramme arbeidsmarked. Andre målinger er derimot ganske svake. Torsdag ble det for eksempel kjent at detaljhandelen sank med 0,6 prosent fra oktober til november. Nedturen var tre ganger større enn ventet og den verste siden desember i fjor.
Uansett er Fed ikke alene med å stramme inn. Torsdag fulgte sentralbankene i Sveits, Storbritannia og eurosonen etter med tilsvarende rentehevinger. Alle er skjønt enige om at konsumprisveksten må ned, selv om det øker resesjonsrisikoen. Her i landet var Norges Bank imidlertid mer forsikring, med en heving på bare 0,25 prosentpoeng.
Blant enkeltaksjene var Tesla-kursen helt nede i 153,28 dollar, det laveste siden november 2020. Nedturen skyldtes at Elon Musk i denne uken dumpet aksjer for 3,6 milliarder dollar. Siden nyttår har 61 prosent av elbilprodusentens børsverdi forduftet.