Trump signerer presidentordrer i påvente av krisepakke
USAs president Donald Trump har gjennom dekret forlenget kriseordninger med utsatt skatt og forlenget arbeidsledighetsstønad under pandemien.
![](https://imaginary.finansavisen.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F57531308.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3D668b836b39ffb197f30eb8f55ed6c625f6bcd52b6bb26ad0f6ba8422fbd8e9e1)
Presidenten var på hjemmebane da han skrev under på de fire presidentordrene på sin egen golfklubb i Bedminster i New Jersey lørdag.
Presidentordrene skal ifølge Trump hjelpe coronarammede amerikanerne på tross av at forhandlingene i Kongressen om en ny krisepakke har strandet.
En av ordrene har til hensikt å videreføre ledighetstrygd. En annen skal gi betalingslette på tilbakebetaling av studielån. Den tredje innebærer føderalt forbud mot utkastelser fra bolig. Den fjerde suspenderer visse skatter på lønn.
Den reelle effekten av presidentordrene er så langt ukjent, ettersom Det hvite hus' handlingsrom vil være begrenset av hva det kan klare uten støtte i Kongressen, som sitter på lommeboken.
Kritikk fra opposisjonen
Demokratenes ledere i Kongressen, Nancy Pelosi og Chuck Schumer, reagerer sterkt på Trumps beslutning lørdag.
– Vi er skuffet over at presidenten, i stedet for å jobbe for å løse amerikanernes problemer, velger å holde seg på luksusgolfklubben sin, der han kunngjør tiltak som er ugjennomførlige, svake og smale og som kutter ledighetstrygd for millioner som er i desperat behov og som setter eldres sosial- og helsehjelp i fare, sier de to i en felles uttalelse.
– Den eneste løsningen for å knuse viruset og beskytte arbeidende familier er å vedta en omfattende krisepakke som er i samme størrelse som den historiske helse- og finanskatastrofen landet vårt står overfor, sier de to videre.
De oppfordrer Trumps partifeller til å sette seg ned ved forhandlingsbordet med Demokratene igjen og møtes på midten.
Biden
Trump sier at hans beslutning om å unngå å gå til Kongressen vil få pengene raskere fram til de som trenger dem. Men i realiteten kan tiltakene hans ende opp i rettsvesenet fordi Kongressen kontrollerer de føderale finansene, og til slutt kan tiltakene ende med at de utløser mindre penger enn det som hensikten var i utgangspunktet.
For Trump, som ligger etter sin demokratiske rival Joe Biden på meningsmålingene før presidentvalget 3. november, handler presidentordrene delvis om å vise at han er sjefen.
Golfklubbmedlemmer som var invitert til å se på Trump idet han skrev under på dekretet i ballsalen på klubben, jublet da Trump fremsatte fornærmelser mot Pelosi og Biden.
Ledighetstrygd
En av presidentordrene lover at amerikanerne skal få 400 dollar ukentlig ekstra på toppen av ledighetstrygden. Beløpet er under de 600 dollarene som var del av tiltakspakken som nå har utløpt.
Det reduserte beløpet på 400 dollar kan dessuten bli enda lavere, 300 dollar, fordi Trump sa at 100 dollar skal komme fra delstatene og ikke føderale budsjett, og kun hvis delstatene er villige, eller i stand til, å gjøre det.
Biden lar seg ikke imponere.
– Presidentordrene består av en rekke halvbakte tiltak. De er bare enda et kynisk triks som har til hensikt å avlede ansvarlighet, sa Biden lørdag.
Han la til at amerikanerne trenger en ekte leder som er i stand til å meisle ut en avtale med de folkevalgte.
Forhandlinger brøt sammen
Demokratene prøver å holde den viktige hjelpen som gissel, uttalte Trump lørdag. Han la til at han fortsatt håper på at partene kan enes om en krisepakke i Kongressen på et senere tidspunkt.
Den forrige krisepakken utløp 31. juli. Dermed har millioner av arbeidsledige amerikanere mistet en utbetaling på 600 dollar i uken som har bidratt til at de ikke har endt i dyp fattigdom.
Det haster derfor med å få på plass nye tiltak. Fredag kollapset forhandlingene om en ny krisepakke.
Demokratene krevde først at krisepakken måtte være på 3.000 milliarder dollar, samme størrelse som krisepakken som utløp 31. juli. Republikanerne var villige til å legge 1.000 milliarder dollar på bordet.
Republikanerne gikk med på noen mindre endringer i favør av Demokratene, blant annet størrelse og lengde på støtte til arbeidsledige, men det var langt fra nok for Demokratene.
De oppfordret motparten til å møtes på midten og reduserte selv sitt forslag til 2.000 milliarder dollar. Da det heller ikke gikk, konstaterte partene at forhandlingene ikke kunne fortsette.