Merkel setter punktum for finanskrisen
Tysklands avtroppende statsminister Angela Merkels besøk til Hellas markerer slutten på finanskrisen og en tid med vanskelige relasjoner mellom landene.
![](https://imaginary.finansavisen.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F57347582.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3Deb408bce4303e68d97c5b4fa8a9d33c572ea1aa3e100ddae22eaf77f1866640a)
Fredagens besøk til Aten er hennes siste som statsminister. Det markerer et vendepunkt for Hellas, som har kommet seg ut av finanskrisen, sier en kilde i den greske regjeringen.
Merkels avskjedsbesøk indikerer også at de tøffe siste årene med økonomisk krise i Hellas nå kan vurderes som avsluttet på en vellykket måte, sier Alexander Kritikos ved det tyske instituttet for økonomisk forskning (DIW).
Kritikos sier at den tyske lederen har greid å etablere gode relasjoner med den nåværende konservative greske regjeringen.
– Det betyr endelig tilbake til normalen for forholdet mellom de to landene, legger han til.
Hellas ble hardt rammet av finanskrisen i 2008. Det ble starten på en vanskelig tid for landet. Greske myndigheter innrømmet i 2009 at de hadde underrapportert det offentlige underskuddet kraftig. Det førte til panikksalg av statsobligasjoner og økende lånekostnader som spredte seg til flere land i eurosonen.
– Jeg tror vi alle ble veldig sjokkerte over euroens sårbarhet for ekstern spekulasjon, sier Merkel fredag, i forkant av møtet.
Hun la til at forholdet mellom Hellas og Tyskland alltid har hatt «et godt grunnlag», men at det hadde gjennomgått vanskelige tider gjennom hennes tid som statsminister.
I 2010 ba Merkel den daværende greske statsministeren Giorgos Papandreou om å innføre tøffe sparetiltak for å kutte et voksende offentlig underskudd. Den greske regjeringen gikk med på store budsjettkutt og økte skatteinntekter, og fikk til gjengjeld 300 milliarder euro i internasjonale redningspakker.
De strenge tiltakene førte til at pensjonene ble kuttet og at minstelønnen falt til under 600 euro. Bemanningen i offentlige sektor og på sykehus ble redusert, og det var mangel på medisiner og andre varer. Også en bølge av privatiseringer ble satt i gang i landet.
Dette skapte raseri blant grekerne.
– En av de mest forhatte kvinnene i Hellas, skrev tabloidavisen Bild da Merkel ble møtt av sinte demonstranter under sitt besøk i Aten i 2012. Noen demonstranter holdt bannere med hakekors og tegninger av henne som en Hitler-karikatur.
Da Alexis Tsipras ble valgt som statsminister i 2015 gikk forholdet mellom landene fra vondt til verre. Hellas sto i fare for å bli kastet ut av eurosonen, før landet motvillig gikk med på de strenge kravene.
Men noen år senere begynte endelig pilene for den greske økonomien å peke opp igjen.
I dag er det fortsatt mange grekere som ikke har tilgitt Merkels strenge krav under finanskrisen.
En undersøkelse fra Pew Research, som ble utført i 16 forskjellige land, kom fram til at bare 30 prosent av grekere hadde tillit til henne. Det sto i stor kontrast til de andre landene, der gjennomsnittet lå på 77 prosent.
Nåværende statsminister Kyriakos Mitsotakis sa forrige uke i Brussel at Merkel hadde krevd mye av grekerne under finanskrisen, og at kravene gikk over hva samfunnet kunne klare.
Også Merkel har tidligere erkjent at et av de vanskeligste øyeblikkene i hennes periode som statsminister, var da hun ba om så mye fra Hellas. Men hun holder fast ved at de strenge innstrammingstiltakene var nødvendige.
Hun lover fredag å fortsatt besøke Hellas som privatperson i fremtiden.
Mitsotakis sier at Helles fra i dag «ikke lenger er kilden til krise og gjeld». Han roser samtidig Merkel.
– Hun er stemmen for fornuft og stabilitet, sier han.
Den greske statsministeren roste også Merkel for å ha kommet seg gjennom en turbulent tid i 2015 og for å ikke ha utestengt Hellas fra eurosonen.
Samtalene under møtene deres fredag fokuserer hovedsakelig på energikrisen i Europa, kampen mot koronapandemien, forholdet til Tyrkia og situasjonen i Libya, ifølge en gresk regjeringskilde.
(©NTB)