Gjestekommentar: Christian Lie, sjefstrateg Formue
Misforstå meg rett. For markedsaktører som posisjonerer seg for kortsiktige bevegelser, blir kursfall som vi opplevde tidligere i august blodig alvor. Med dramaqueen mener jeg at informasjonsverdien vi som langsiktige investorer kan trekke ut av oppstyret, ofte er begrenset. Leste man finansavisene for noen dager siden, var etterlatt inntrykk at verden var i ferd med å falle sammen. Igjen.
Periodevise krisetilstander er normalt
Den 5. august var S&P 500-indeksen på det meste 7 prosent lavere enn sitt forrige toppnivå fra 16. juli. Ser vi på historikk siden 1930, har kursfall på 5-10 prosent i gjennomsnitt skjedd tre ganger per kalenderår. Kursfall på 10-20 prosent (korreksjon) har i gjennomsnitt skjedd en gang per år, mens verdifall på 20 prosent (bearmarked) eller mer, har skjedd hvert 3-4 kalenderår. Aksjemarkedet i USA har til tross for 98 korreksjoner siden 1930 skapt nær 25.000 prosent avkastning til nå.
Kursfallet tidligere i august var nok på høy tid. Helt siden november 2023 hadde ikke S&P 500 falt 5 prosent en eneste gang (indeksen falt 4 prosent på det meste i mai 2024). Ifølge Goldman Sachs hadde amerikanske aksjer frem til midten av juli et av sine desidert beste første halvår noensinne.
Når ekstrapolering går galt (ikke relatert til bilpleie)
Ved inngangen til 2024 var det en generell forventning om grei økonomisk vekst, god selskapsinntjening, lavere inflasjon og flere rentekutt fra sentralbankene. Selv om forventningene til både inflasjon og rentekutt innimellom har endret seg kraftig, har en overraskende sterk amerikansk økonomi og stabilt gode inntjeningsutsikter støttet aksjemarkedene. Gjennom første halvår ble det samtidig blåst opp en forventningsboble rundt kunstig intelligens. At investorene i sommer begynte å stikke fingeren i bakken rundt de faktiske inntjeningsmulighetene fra AI, var en av bidragsyterne til at ballongen slapp ut litt luft.
Etter lang periode med «dans på roser» antok mange kortsiktige aktører at dette var den nye normalen. Da en kombinasjon av faktorer utløste store kursfall, ble uroen forsterket av at slike investorer måtte snu raskt rundt på posisjonene, også for å dekke inn tap.
Resesjonsspøkelset tilbake?
I dagene kursfallene pågikk ble krisefrykten blåst opp i finansavisene. Mye handlet om fornyet resesjonsfrykt i USA etter en skuffende arbeidsmarkedsrapport og industriindikator. Mange fryktet samtidig at kursfall i finansmarkedene også kunne skade økonomien. Med frisk prising av det amerikanske aksjemarkedet, samt i kredittmarkedene, er det ingen tvil om at resesjon i USA har potensial til å utløse et heftig tilbakefall i finansmarkedene.